O návrhu rokovali včera ústavnoprávne
výbory oboch snemovní a prejavili s ním súhlas.
Vážené súdružky poslankyne, vážení
súdruhovia poslanci, vláda ČSSR predkladá
návrh uvedeného ústavného zákona,
pretože chce vytvoriť optimálne podmienky, aby
sa voľby sudcov krajských a okresných súdov
uskutočnili naozaj s plnou vážnosťou a
zodpovednosťou, aby výber kandidátov na tieto
funkcie nebol ovplyvnený zhonom a z toho vyplývajúcou
prípadnou povrchnosťou, aby bolo možné
na funkciu kandidovať sudcov občanov politicky, odborne
a ľudsky spôsobilých a aby sa tak vytvorili
všetky predpoklady pre úspešné plnenie
najzákladnejšieho poslania súdov ako dôležitých
štátnych orgánov - plniť dôsledne
ochranu socialistického štátu, jeho spoločenského
zriadenia a práv i oprávnených záujmov
občanov.
Vážená súdružka predsedníčka,
vážené súdružky a súdruhovia,
v mene vlády Československej socialistickej republiky
prosím, aby ste s návrhom uvedeného ústavného
zákona láskavo vyslovili súhlas a dali mu
príslušnú ústavnú sankciu.
Předsedkyně SL MUDr. S. Pennigerová:
Děkuji místopředsedovi vlády s. dr.
Lacovi.
Prosím poslankyni Dohnalovou, aby podala zpravodajskou
zprávu.
Poslankyně Z. Dohnalová: Soudružky a
soudruzi poslanci, ústavně právní
výbor SL na své včerejší schůzi
projednal a plénu doporučuje přijetí
vládního návrhu ústavního zákona
o prodloužení volebního období krajských
a okresních soudů. Vydání tohoto zákona
je nezbytné, jak už zdůvodnil soudruh místopředseda
vlády. Ústavní zákon č. 155/69
Sb., kterým se mění a doplňuje hlava
osmá Ústavy, který jsme, jak si pamatujete,
přijali na své schůzi v prosinci, počítal
totiž s tím, že k volbě soudců
všech soudů dojde v zásadě jedinou volbou,
a proto také určil hraniční termín,
do něhož má být volba provedena, na
30. červen 1970. Dosavadní zkušenosti však
ukázaly, že má-li být zabezpečen
takový kádrový výběr, který
dá záruku žádané politické
úrovně soudců, není možno do
tohoto termínu zvolit všechny soudce pro všechny
soudy v celé ČSSR. Proto tedy dnes projednávaný
návrh ústavního zákona prodlužuje
termín k provedení voleb soudců do 31. prosince
1971. Je to termín, který je v souladu i s nejzazším
termínem pro provedení voleb do zastupitelských
sborů.
Navrhovaný zákon vyjadřuje ve svém
prvním článku v prvním odstavci naprosto
jednoznačně myšlenku, že nemusí
dojít k volbě všech soudců krajských
a okresních soudů současně a že
tyto volby mohou probíhat postupně. Tím je
umožněno ministrům spravedlnosti obou republik,
aby řešili otázky voleb postupně, v
souladu s procesem konsolidace v krajích a okresech. Je
v jejich kompetenci prohlásit, kdy je zvoleno tolik soudců,
kolik je nezbytné pro zabezpečení nutného
řádného chodu soudu. Tímto okamžikem
také skončí volební období
těch soudců, kteří nesplňují
předpoklady pro další výkon funkce,
nebudou kandidováni, ale kteří nemusí
být příslušnými národními
radami odvoláváni.
Předkládaný zákon se netýká
nejvyšších soudů republik ani Nejvyššího
soudu ČSSR. Nejvyšší soud SSR byl ustaven
k 1. dubnu 1970, Nejvyšší soud ČSR k 1.
květnu 1970. Na tomto našem plenárním
zasedání došlo i k ustavení Nejvyššího
soudu ČSSR včetně jeho vojenské části.
Není tedy proto nutné, aby se nový ústavní
zákon o prodloužení volebního období
týkal dosavadního Nejvyššího soudu.
Stejně tak není nutné, aby se týkal
vojenských obvodových soudů a vyšších
vojenských soudů, protože návrh na zvolení
vojenských soudců z povolání byl Federálnímu
shromáždění předložen a
volby byly provedeny na této schůzi, tedy v termínu
určeném ústavním zákonem č.
155/69 Sb.
Návrh zákona řeší v článku
1 odst. 2 také otázky skončení volebního
období soudců zvláštních senátů
pro vyřizování agendy podle zákona
o soudní rehabilitaci a zavádí pro ně
stejný režim jako pro ostatní soudce krajských
soudů.
Od doby, kdy nabyl účinnosti ústavní
zákon č. 155/1969 Sb., jímž se mění
a doplňuje hlava osmá Ústavy, byly již
podle nových volebních předpisů někteří
soudci okresních a krajských soudů zvoleni
na 10 let a způsob skončení jejich funkčního
období je upraven zákonem o organizaci soudů
a o volbách soudců. Není žádného
důvodu, aby se na tyto soudce nový ústavní
zákon o prodloužení volebního období
krajských a okresních soudů vztahoval, a
proto je pro ně jeho účinnost v čl.
3 vyloučena.
Česká národní rada i Slovenská
národní rada návrh ústavního
zákona projednaly a vyslovily s ním souhlas, Slovenská
národní rada však s připomínkou,
že doporučuje, aby text čl. I, odst. 1. byl
upřesněn v tom smyslu, že dostačující
počet soudců určí ministr spravedlnosti
příslušné republiky vyhláškou.
Ústavně právní výbor Sněmovny
lidu na své včerejší schůzi jednal
o této připomínce a nepokládá
za nutné, aby vládní návrh zákona
byl takto doplňován. Doporučuje však
v zájmu přesnosti, aby byl upraven název
zákona na toto znění: "Ústavní
zákon o prodloužení volebního období
soudců krajských a okresních soudů."
V souladu s tím také první věta čl.
I, odst. 1 pak bude znít: "Volební období
soudců krajských a okresních soudů
a..."
Jak jsem již v úvodu zdůraznila, smyslem tohoto
zákona je umožnit v souladu s potřebami politické
konsolidace postupné vyřešení správného
kádrového obsazení okresních a krajských
soudů. Proto doporučuji jako zpravodajka ústavně
právního výboru, aby jej Sněmovna
lidu schválila ve znění, které bylo
vládou předloženo, pouze s upřesňující
změnou v názvu a v první větě
čl. I.
Předsedkyně SL MUDr. S. Pennigerová:
Děkuji poslankyni Dohnalové. Hlásí
se někdo do rozpravy? /Nikdo./ Přistoupíme
tedy k hlasování. Vzhledem k tomu, že jde o
návrh ústavního zákona, je nutné,
aby pro přijetí návrhu hlasovala třípětinová
většina poslanců. V sále je nyní
přítomno 180 poslanců. Dávám
hlasovat. Kdo souhlasí s tím, aby byl schválen
vládní návrh ústavního zákona
o prodloužení volebního období krajských
a okresních soudů /tisk 40/ ve smyslu návrhu
zpravodaje, nechť zvedne ruku! /Hlasuje se./
Kdo je proti? /Nikdo./
Zdržel se někdo hlasování? /Nikdo./
Konstatuji, že návrh ústavního zákona
byl schválen jednomyslně.
Dalším bodem dnešního pořadu je
Zpráva vám byla rozeslána předem.
Ptám se, zda jsou k této zprávě dotazy
nebo připomínky. /Nebyly./ Protože žádné
dotazy nejsou, ptám se, kdo souhlasí s tím,
aby zpráva o činnosti předsednictva Sněmovny
lidu za období od 16. října 1969 do 30. dubna
1970 byla vzata na vědomí. Kdo je pro to, nechť
zvedne ruku! /Hlasuje se./
Je někdo proti? /Nikdo./
Zdržel se někdo hlasování? /Nikdo./
Konstatuji, že Sněmovna lidu vzala zprávu o
činnosti předsednictva Sněmovny lidu za období
od 16. října 1969 do 30. dubna 1970 na vědomí.
Přistupujeme k poslednímu bodu pořadu, kterým
jsou
Od poslední, 7. schůze Sněmovny lidu, přišla
odpověď na interpelaci poslanců Federálního
shromáždění ze západního
Slovenska ve věci zabezpečení mechanizace
a náhradních dílů pro zemědělství
od předsedy vlády ČSSR dr. Lubomíra
Štrougala. Má k této odpovědi někdo
dotaz nebo připomínky? /Nikdo./
Navrhuji, aby Sněmovna lidu vzala tuto odpověď
vlády ČSSR na interpelaci poslanců Federálního
shromáždění ze západního
Slovenska ve věci zabezpečení mechanizace
a náhradních dílů pro zemědělství
na vědomí.
Kdo souhlasí s odpovědí předsedy vlády
ČSSR na interpelaci poslanců Federálního
shromáždění ze západního
Slovenska ve věci zabezpečení mechanizace
a náhradních dílů pro zemědělství,
nechť zvedne ruku! /Hlasuje se./
Kdo je proti? /Nikdo./
Kdo se zdržel hlasování? /Nikdo./ Děkuji.
Sněmovna lidu schválila odpověď předsedy
vlády ČSSR na interpelaci poslanců Federálního
shromáždění ze západního
Slovenska ve věci zabezpečení mechanizace
a náhradních dílů pro zemědělství.
Předsednictvo Sněmovny lidu dalo dále vytisknout
interpelaci poslanců Sněmovny lidu Václava
Dobiáše a dr. Emanuela Barši, týkající
se televizních přenosů významných
koncertů Pražského jara. Předsednictvo
Sněmovny lidu zaslalo tuto interpelaci vládě
ČSSR. Odpověď na interpelaci, kterou zašle
vláda, bude zařazena na příští
schůzi sněmovny.
Ptám se, zda někdo z poslanců chce přednést
dotaz ve smyslu zákona o jednacím řádu
Federálního shromáždění.
Ke slovu se hlásí poslanec Jan Svoboda.
Poslanec Jan Svoboda: Soudružky a soudruzi poslanci,
na jedné z minulých schůzí jsme ve
Sněmovně lidu rozhodli proti jednomu hlasu o tom,
že nesouhlasíme s odpovědí ministra
zdravotnictví ČSR Vlčka na otázku
poslance Plojhara. Z tohoto odmítnutí odpovědi
vyvozuji, že otázka poslance Plojhara nebyla dosud
zodpovězena. Správně zde už bylo soudružkou
předsedkyní ukázáno, že dostáváme
od předsedy vlády s. Štrougala v zákonné
lhůtě odpovědi. Obracím se na předsednictvo
Sněmovny lidu a žádám, aby ministr zdravotnictví
ČSR, jak přikazuje zákon, zodpověděl
otázku poslance Plojhara, a prosím, aby předsednictvo
v tom zjednalo nápravu.
Předsedkyně SL MUDr. S. Pennigerová:
Chtěla bych k tomu podat vysvětlení. Soudruh
ministr zdravotnictví ČSR nám dal odpověď
a my vám ji rozešleme písemně. Souhlasíš?
Poslanec J. Svoboda: Souhlasím.
Předsedkyně SL MUDr. S. Pennigerová:
Má ještě někdo dotaz nebo připomínku?
/Nikdo./
Vážené soudružky a soudruzi, tím
jsme vyčerpali pořad jednání 8. schůze
Sněmovny lidu. Zítra bude pokračovat schůze
Sněmovny lidu společně se Sněmovnou
národů ve Španělském sále
od 10 hodin.
Než skončíme, chtěla bych oznámit
členům předsednictva Federálního
shromáždění, že se dnes koná
18. schůze předsednictva Federálního
shromáždění v Obrazárně,
15 minut po skončení schůzí obou sněmoven.
Končím schůzi.