Senát Národního shromáždění R. Č. r. 1921.
I. volební období.
3. zasedání.
Tisk 858.
Usnesení poslanecké sněmovny
o vládním návrhu zákona (tisk 1626) o povinném známkování chmele.
Poslanecká sněmovna Národního shromáždění republiky Československé schválila v 70. schůzi dne 30. června 1921, tuto osnovu zákona:
Zákon
ze dne . . . . . . . . . 1921
o povinném známkování chmele.
Národní shromáždění republiky Československé usneslo se na tomto zákoně:
Povinnost známkovací.
§ 1.
Pro domácí (t. j. v republice Československé vypěstovaný) do oběhu uváděný chmel zavádí se počínaje sklizní, která bude nařízením určena, povinné známkování podle místního původu v rozsahu tímto zákonem stanoveném.
Nařízením může býti známkovací povinnost rozšířena i na cizozemský chmel, který přichází přímo neb z transitních skladišť v republice Československé do oběhu; při tom budiž přesně vytčen rozsah a způsob známkování tohoto cizozemského chmele. Naproti tomu neomezuje se označování cizozemských chmelů v obchodním styku zahraničním jiným způsobem leč tím, že nesmí býti při tom užíváno názvů stanovených tímto zákonem pro chmele domácí ani názvů jim podobných.
Výrobní oblasti.
§ 2.
Za účelem tohoto známkování buďtež hlavní území republiky Československé, v nichž se chmel pěstuje, prohlášena nařízením za chmelařské výrobní oblasti s přesným názvem a podrobným ohraničením,
Takto stanovené názvy výrobních oblastí jsou pro označování chmele (§ 4) při známkovacím řízení plně závazné.
Podstata známkovacího řízení.
§ 3.
A) U chmelů vypěstovaných ve chmelařských výrobních oblastech (§ 2) - vyjma chmele uvedené sub B, 2 - záleží řízení známkovací v označení chmele na obalu podle místního původu ve výrobní obci po př. v obci ve 2. odstavci § 4 uvedené, údaji uvedenými v § 4 za použití vhodných závěr obalů určených řádem známkoven (§ 12), aby zaručena byla ne porušitelnost obsahu, a ve vydání průvodní listiny (vážního listu);
B) pouhým označením na obale >Chmel< s udáním ročníku známkují se:
1. chmele vypěstované mimo výrobní oblasti (§ 2),
2. tyto chmele vypěstované ve výrobních oblastech chmelařských:
a) chmele vybrakované nebo řádem známkoven z ověření vyloučené,
b) chmele, jichž závěry a průvodní listiny neposkytují dostatečných záruk o místním původu chmele.
Označení na obalu (bod A; bod B, 1, 2a) dlužno provésti dříve, nežli opustí chmel výrobní obec; označení podle bodu B, 2b budiž provedeno, jakmile vyjde skutečnost v bodu B, 2b uvedená najevo.
Obsah označení.
§ 4.
Označení místního původu chmele (§ 3, bod A) obsahuj tyto údaje:
stát;
označení >Chmel< s udáním ročníku; u chmelů vypěstovaných v Čechách budiž připojeno označení >český<;
výrobní oblast;
výrobní obec.
Pěstiteli, pěstujícímu chmel zároveň v obcích sousedních, může býti takovýto chmel známkován udáním obce, v níž bydlí.
Údaje sub 1 až 4 vyjmenované buďte - mimo výjimky uvedené v § 6, odst. 2. - uvedeny všechny pohromadě v účelné souvislosti a to jak na obalu, tak i na průvodní listině (§ 3, bod A).
Ověření místního původu chmele.
§ 5.
Označení chmelů uvedených v § 3 bodu A podléhá povinnému ověření příslušnou známkovnou, jsou-li chmele tyto určeny k vývozu z republiky Československé; chmele určené k spotřebě v republice Československé může známkovna na žádost majitele rovněž ověřiti.
Ověření toto záleží v potvrzení místního původu chmele na obalu za použití vhodných řádem známkoven určených závěr obalů a vydání nové průvodní listiny (listiny ověřovací); listina ověřovací obsahuj údaje uvedené v § 4, odst. 1., přičemž platí též ustanovení § 4, odst. 3.
Směsi a přebalování chmele.
§ 6.
Domácí chmele uvedené v § 3, bodu A dovoleno jest míchati jen tehdy, pocházejí-li z téže výrobní oblasti a jsou-li téhož ročníku; míchání jakož i přebalování těchto chmelů smí se jedině díti za kontroly příslušné známkovny.
U chmelů, jež byly smíchány, po případě přebalovány, může udání výrobní obce jak na obalu tak i v průvodních listinách (§ 3, bod A; § 5, odst. 2.) odpadnouti; v tomto případě buďtež v průvodních listinách místo výrobní obce uvedena slova >Pod kontrolou přebaleno<.
Chmele uvedené v § 3, bodu B dovoleno jest míchati, jsou-li téhož ročníku.
Míchati domácí chmele různých ročníků, neb domácí chmel s chmelem cizozemským, jest zakázáno; rovněž tak zakázáno jest u chmelů uvedených v § 3, bodu A míchati chmele různých oblastí.
Doložky k označení.
§ 7.
K označení zákonem stanovenému (§ 3) přípustny jsou doložky vyznačující prostý údaj výrobního statku, firmy a podniků, uvádějících chmel do oběhu. Pokud jsou jiné doložky přípustny, stanoveno bude nařízením.
Při označování chmele v obchodních dokladech (cenících, obchodních a nákladních listech, účtech atd.) budiž použito v účelné souvislosti všech údajů, jež stanoveny jsou v §u 3 případně §u 4 pro označení místního původu chmele na obalu; při tom smí býti mimo doložky uvedené v odst. 1. připojena doložka vyznačující jednoduchým způsobem jakost chmele.
Označení a doložky zakázané.
§ 8.
Každé označení chmele, které nevyhovuje zákonným předpisům, jest zakázáno. Rovněž zapovězeny jsou veškeré doložky (§ 7) pravdě neodpovídající a každý způsob jich provedení, který může vyvolati omyl o místním původu chmele, nebo by byl podoben, neb by mohl býti zaměněn s ověřením veřejné známkovny na obale.
Výslovně se zakazuje používati názvů >chmel ležákový<, >chmel výčepní<, >chmel panský< a podobných i v obchodních dokladech (§ 7).
Způsob označení a ověření na obalu.
§ 9.
O způsobu, jak má býti provedeno označení místního původu chmele, jakož i jeho ověření známkovnou na obalu buďtež vydány zevrubnější předpisy nařízením.
Kdo označování chmele provádí.
§ 10.
Označování chmele provádějí:
1. u chmelů vypěstovaných ve chmelařských výrobních oblastech (§ 3, bod A) dva důvěrníci jmenovaní správou známkovny z místních pěstitelů chmele dotyčné obce. Kdyby tito důvěrníci nezaručovali řádné provádění označování, povinna jest známkovna prováděti označování chmele v obci jiným splnomocněncem nebo vlastním k tomu způsobilým (§ 16) zřízencem.
Chmele, jež byly míchány, případně přebalovány již po uvedení do oběhu, označuje příslušná známkovna;
2. chmele uvedené v § 3, bodu B povinen jest označiti držitel.
Známkovny chmele.
§ 11.
Známkovny chmele zřizovány býti mohou jako podniky spolkové nebo společenstevní za výlučné účasti spolků, společenstev a svazů pěstitelů chmele a obchodníků chmelem po případě též samosprávných korporací.
Pro každou oblast může býti zřízena pouze jedna známkovna; při tom není vyloučeno zřizovati pobočné ústavy v jednotlivých přesně vymezených částech oblasti.
V případě, že by tyto dobrovolné organisace nezaručovaly spolehlivé provádění známkování chmele podle tohoto zákona, buďte učiněna všechna nutná opatření vládním nařízením.
Řízení známkovací.
§ 12.
Řízení známkovací a ověřovací (§ 3, bod A; § 5) upraví se zvláštním řádem, který podléhá schválení ministerstva zemědělství v dohodě s ministerstvem obchodu.
Takto zřízené známkovny uznávají se za ústavy veřejné.
Zastoupení ve správě známkoven.
§ 13.
Ve správě známkoven zastoupení buďtež producenti dvěma třetinami a obchod jednou třetinou.
Dozor nad známkovnami.
§ 14.
Správa známkoven podléhá dozoru ministerstva zemědělství, zejména pokud se týče zachovávání statutárních ustanovení a předpisů tohoto zákona a nařízení na jeho základě vydaných, jakož i závodních zařízení známkoven.
Přímým dohledem nad známkovnami pověřují se politické správy I. stolice. Orgány dohlédací jsou zejména oprávněny vstoupiti kdykoliv do závodních místností známkovny, požadovati od jejich zřízenců vysvětlivky a nahlížeti do korespondence a zápisků, jakož i do závodních knih; při tom budiž šetřeno ustanovení druhé věty § 8 zákona ze dne 9. dubna 1920, č. 293 Sb. z. a n.
Je-li odůvodněné podezření, že ustanovení tohoto zákona nebylo dbáno, mohou dohlédací orgány provésti i prohlídku zásilek chmele na drahách, jakož i zásilek chmele podrobených celní kontrole. Pro hlídky tyto smí se díti za přítomnosti úřadů železničních a jedná-li se o chmele podrobené celní kontrole, též za přítomnosti finančních úřadů; orgánům dohlédacím nepřísluší však žádné právo nařizovací proti orgánům železničním a celním. Není-li nebezpečí z prodlení, buďtež strany ke každé prohlídce přibrány. Jako zmocnění k těmto prohlídkám dlužno dohlédacím orgánům vydati legitimaci vidovanou ministerstvem železnic a po případě i ministerstvem financí.
Chmelařský komisař.
§ 15.
Ministerstvo zemědělství může v dohodě s ministerstvem obchodu kdykoliv pověřiti některého znalce v oboru chmelařství, aby provedl prohlídku známkoven zásilek chmele na drahách jakož i zásilek chmele podrobených celní kontrole. Při tom budiž šetřeno ustanovení uvedených v § 14.
K tomuto dozoru může býti ministerstvem zemědělství jmenován stálý chmelařský komisař, který se přidělí státnímu výzkumnému ústavu pro výrobu rostlinnou.
Zřízenci známkoven.
§ 16.
Jako zřízenci známkoven, činní při označování nebo ověřování chmele mohou býti politickým úřadem I. stolice potvrzeny a do přísahy vzaty pouze tyto osoby:
1. které jsou podle úsudku tohoto úřadu odborně způsobilé a úplně hodnověrné;
2. které jsou znalé řeči pěstitelů chmele dotyčné oblasti po případě části oblasti, z níž se chmel ve známkovně po případě filiálce známkovny známkuje.
Ověření dávána známkovnami.
§ 17.
Ověření označení místního původu chmele na obale, závěry obalů, dále listiny ověřovací (§ 5), jež vydány jsou známkovnou, dlužno pokládati za označení, závěry a listiny veřejné. Jejich falšování nebo napodobení trestá se podle předpisu všeobecného zákona trestního.
Podrobné předpisy o těchto ověřovacích listinách vydány budou nařízením.
Zastavení činnosti známkovny.
§ 18.
Ministerstvo zemědělství může k návrhu dohlédacího úřadu, znalce (§ 15, odst. 1.) neb stálého komisaře (§ 15, odst. 2.) nebo zájemníků v dohodě s ministerstvem obchodu zastaviti činnost známkovny:
1. když známkovna nevyhovuje ustanovením statutárním, nebo
2. když známkovna nebo její zřízenci neuposlechnou nařízení dohlédacích úřadů po případě překážejí úřednímu dohledu (§ 14 a 15) nebo
3. když by se známkovna pokusila sledovati tendence tomuto zákonu zřejmě se příčící.
Poplatky za označování a ověřování.
§ 19.
Výlohy s označováním ve výrobní obci, po případě ve známkovně (§ 10, bod 1, odst. 2.) a výlohy z ověřování známkovnou (§ 5) hradí se poplatky, o nichž budou vydány bližší předpisy nařízením.
Trestní ustanovení.
§ 20.
Kdo úmyslně a bezdůvodně poruší závěry (§ 3, bod A; § 5) u chmelů určených k dalšímu oběhu, aby znemožnil provádění tohoto zákona, kdo jedná proti ustanovení tohoto zákona, nebo proti předpisům na jeho základě vydaným, tresce se - pokud jednání neobsahuje činu podle všeobecné ho trestního zákona přísněji trestného - pro přestupek politickým úřadem peněžitou pokutou od 200 do 20.000 Kč, při přitěžujících okolnostech, zejména však při opakování, vězením od 1 dne do 3 měsíců. V tomto případě může býti s trestem na svobodě spojena i peněžitá pokuta až do 20.000 Kč.
Odstranění závadných označení.
§ 21.
Při odsouzení budiž vysloveno, že dlužno odstraniti označení neodpovídající předpisům. Není-li však toto odstranění možno, buď vysloveno, že obaly s těmito označeními propadají, pokud odsouzenému přísluší ještě právo s těmito předměty nakládati.
V případě, že by určitá osoba nemohla býti stíhána neb odsouzena nebo nemá-li odsouzený již práva s těmito předměty nakládati, budiž opatření toto učiněno samostatně v příčině předmětů nalézajících se na území republiky Československé.
Aby opatření tato, jež dlužno vykonati na útraty odsouzeného, byla zabezpečena, může naříditi politický úřad již za řízení, aby byly zabaveny neb jinak účelně uschovány ony předměty, jichž označením neodpovídajícím předpisům spáchán byl přestupek.
Pořádkové pokuty, odnětí oprávnění zřízencům známkovny.
§ 22.
Zřízencům známkovny provinivším se proti řádu známkovny, nebo neuposlechnuvším úředních nařízení, nebo činícím překážky úřednímu dohledu, může okresní politický úřad uložiti pořádkové pokuty od 40 do 500 Kč.
Zřízencům známkovny může býti okresním politickým úřadem odňato oprávnění označovati a ověřovati chmel, když nelze již očekávati, že splní podmínky, za kterých byli potvrzeni a do přísahy vzati.
Komu náležejí pokuty.
§ 23.
Peněžité pokuty podle § 20 jakož i po kuty pořádkové podle § 22 tohoto zákona plynou do pokladny ministerstva zemědělství, které jich použije ku povznesení produkce chmelařské.
Příslušnost při úředním jednání, opravné prostředky.
§ 24.
Pokud se týče příslušnosti politických úřadů k úředním jednáním podle tohoto zákona a opravných prostředků, budiž šetřeno všeobecných ustanovení o řízení při úřadech politických. Promlčovací lhůta pro stíhání přestupků tohoto zákona stanoví se na jeden rok.
O opravných prostředcích proti rozhodnutím podle § 14 a 22 tohoto zákona vydaným rozhoduje ministerstvo zemědělství v dohodě s ostatními zúčastněnými ministerstvy.
§ 25.
Před vydáním každého nařízení na základě tohoto zákona buďtež slyšeny zúčastněné zemědělské rady jakož i zúčastněné Obchodní a živnostenské komory.
§ 26.
Kde se v tomto zákoně mluví o politických úřadech, rozumí se tím na Slovensku a v Podkarpatské Rusi administrativní vrchnosti, tam kde jde o výkon pravomoci trestní, administrativní policejní vrchnosti; trestem vězení rozuměti jest na těchto územích trest uzamčení.
§ 27.
Zákon tento nabývá účinnosti dnem, který bude určen vládním nařízením. Tím, že dnem pozbývají platnosti zákon ze dne 17. března 1907, č. ř. z. 102, jakož i nařízení na jeho základě vydaná ze dne 12. října 1907, č. ř. z. 237 a ze dne 24. ledna 1910, č. ř. z. 17.
§ 28.
Provedením ustanovení tohoto zákona pověřují se ministři zemědělství, obchodu, zahraničního obchodu, vnitra, financí a železnic.
Tomášek v. r.,
předseda.
Dr. Říha v. r.,
sněm. tajemník.
Bradáč Bohumír v. r.,
zapisovatel.