Senát Národního shromáždění R. Č. r. 1921.
I. volební období.
3. zasedání.
Tisk 866.
Vládní návrh
Zákon
ze dne . . . . . . . . . 1921,
kterým se udílí povolení ku zcizení pozemků města Opavy.
Národní shromáždění republiky Československé usneslo se na tomto zákoně:
§ 1.
Městu Opavě se povoluje, aby prodalo část pozemku č. kat. 1071/1 katastrální obci Opavě, zapsaného ve vložce č. 84 zemských desk, ve výměře 1 ha 26 a za cenu 7 Kč za 1 m2 či za úhrnnou kupní cenu 88.200 Kč firrně Güttermann a Comp. ve Vídni.
§ 2.
Kupní cena v §u 1 uvedená bude částí kmenového jmění obce.
§ 3.
Zákon tento nabývá účinnosti dnem vyhlášení a provede jej ministr vnitra.
Důvody.
Městské zastupitelstvo v Opavě usneslo se ve schůzi dne 18. února 1921 prodati firmě Gütterman a Co. ve Vídni část pozemku č. kat. 1071/1 v Opavě v celkové výměře 12600 m2 po sedmi korunách za jeden čtverečný metr t. j. za úhrnnou kupní cenu 88.200 Kč a to ke stavbě továrny na šicí hedvábí.
Podrobné podmínky smlouvy trhové byly v téže schůzi obecního zastupitelstva schváleny a zástupcem firmy přijaty. Obec rozhodla se ku prodeji pozemku, jak udává, proto, že naskytla se tu možnost založením nového odvětví průmyslového v Opavě jednak čeliti nezaměstnanosti dělníků, jednak přispěti k rozvoji živností a obchodu ve městě a získati v novém poplatníku i nový zdroj příjmů pro obecní pokladnu. Podle podmínek trhové smlouvy jest zabezpečeno, aby kupující firma byla povinna pozemku použíti skutečně ku stavbě továrny, která musí býti do dvou let hotova, a kromě toho vyhradila si obec právo zpětné koupě na dobu 10 let k těmto částem pozemku, kterých by ke zřízení nebo rozšíření továrny nebylo použito. Firma Gütterman a Co. označuje se ve spisech za firmu reelní, která má podob. továrny také ve Švýcarech, v Itálii, v Německu a Rakousku; podle výtahu z obchodního rejstříku ze dne 22. června 1921 jest v obchodním rejstříku zemského soudu v Opavě jakožto sídlo hlavního závodu zapsáno město Opava.
Zemská správní komise v Opavě doporučuje, aby bylo dáno povolení ku zcizení pozemku města Opavy, jelikož kupní cena jest přiměřená a prodej pozemku pro obec je výhodný, ježto vznikne ve městě nové odvětví průmyslu, získá se příležitost zaměstnávati dělníky a přibude nový poplatník obci; formálním předpisům bylo podle zprávy zemské správní komise vyhověno. Poněvadž podle § 49 statutu města Opavy (slez. zem. zák. z 20. ledna 1866, č. 10 z. a n.) zcizení obecního majetku v ceně přes 20.000 zl. může se státi jenom zákonem, předkládá vláda Národnímu shromáždění republiky Československé příslušnou osnovu zákona se žádostí, aby byla schválena.
V ohledu formálním se navrhuje, aby osnova byla Národním shromážděním projednána a schválena; zároveň se projevuje přání, aby osnova přikázána byla v senátě výboru ústavně-právnímu a po schválení senátem v poslanecké sněmovně výboru ústavnímu k podání zprávy ve lhůtě co nejkratší.
V Praze dne 31. května 1921.
Černý v. r.,
ministr vnitra