Senát Národního shromáždění R. Č. r. 1921.
I. volební období.
3. zasedání.
Původní znění.
Tisk 880.
Antrag
der Senatoren Dr. Naegle, Dr. Hilgenreiner, Dr. Mayr-Harting, Dr. Spiegel, Hartl und Genossen
auf Herausgabe eines Gesetzes zur Errichtung einer staatlichen deutschen Handels- und Wirtschaftshochschule in Aussig als Abteilung der deutschen technischen Hochschule in Prag.
Gesetz vom....................................1921,
mit welchem eine staatliche deutsche Handels- und Wirtschaftshochschule in Aussig als Abteilung der deutschen technischen Hochschule in Prag errichtet wird.
Die Nationalversammlung der čechoslowakischen Republik hat folgendes Gesetz beschlossen:
§ 1.
In Aussig wird eine staatliche deutsche Handels- und Wirtschaftshochschule mit dreijähriger Studiendauer und deutscher Unterrichtssprache als selbständige Abteilung der deutschen technischen Hochschule in Prag, errichtet.
§ 2.
Der erste und zweite Jahrgang wird mit Beginn des Studienjahres 1921/22, der dritte Jahrgang mit Beginn des Studienjahres 1922/23 eröffnet werden.
§ 3.
Die Durchführung dieses Gesetzes obliegt dem Ministerium für Schulwesen und Volkskultur.
§ 4.
Dieses Gesetz erlangt Wirksamkeit am Tage seiner Kundmachung.
Begründung:
1. Die Staaten Europas rüsten sich zur Teilmahme an dem Wettbewerbe um die Machtstellung auf wirtschaftlichem Gebiete. Das Deutsche Reich bereitet einen wissenschaftlich gebildeten Nachwuchs vor in seinen Handels- und Wirtschaftshochschulen zu Berlin, Köln, Düsseldorf, Frankfurt, Leipzig, Mannheim und München; Frankreich in seinen Schulen zu Paris, Le Hâvre, Lyon, Marseille und Nancy: Deutschösterreich in seiner Handelshochschule (ehemals Exportakademie) in Wien.
Die čechoslowakische Republik hat die Zeichem der Zeit erkannt, in dem sie im Frühjahre 1919 der čechischen-technischen Hochschule in Prag eine Handelsabteilung angegliedert hat, für die laut Staatsvoranschlag 12 ordentliche und 7 a. o. Professoren in Aussicht genommen sind.
Die deutsche Bevölkerung der Republik hat wegen ihrer zahlenmässigen und kulturellen Bedeutung Anspruch darauf, dass auch ihren Bedürfnissen durch Errichtung einer Handels- und Wirtschaftshochschule Genüge geleistef werde. Durch Einführung einer fakultativen Maturitätsprüfung an den Handelsakademien der Republik wurde die Aussicht auf die Cründung von Handelshochschulen eröffnet. Bei diesen Prüfungen wurden im Schuljahre 1919/20 gegen 200 deutsche Maturanten mit Reifezeugnis entlassen. Diese Zahl würde sich beträchtlich erhöhen durch die Errichtung einer deutschen Handelshochschule, was aus folgenden Angaben hervorgeht: An der Handelshochschule in Leipzig studierten 1919/20 99 deutsche Angehörige der Republik, in Berlin, Köln und Frankfurt a. M. nicht viel weniger.
Im laufenden Schuljahre werden die deutschem Handelsakademien der Republik abermals eine grosse Anzahl von Maturanten entlassen; an der Akademie in Aussig allein werden sich 85 Schüler der Reifeprüfung unterziehen. Die freiwerdenden Kräfte werden sich falls ihnen die Möglichkeit der wissenschaftlichen Weiterbildung in der Republik nicht geboten werden würde, nach Deutschland und Deutschösterreich wenden; ihre Kraft wird der Republik verloren gehen und die wirtschaftliche Macht des Auslandes stärken.
Es liegt daher die Errichtung einer deutschen Handels- und Wirtschaftshochschule im eminenten Interesse der Republik, wobei auch der Wichtigkeit von Anwärtern für den Konsulatdiensit gedacht werden soll.
2. Die Angliederung an die deutsche technische Hochchule in Prag empfielt sich, weil Produktion und Handel in inniger Wechselbeziehung stehen. Die technische Hochschule hat die Aufgabe, die wissenschaftlichen Grundlagen für die Kenntnis und Erforschung der Rohstoffe und für ihre Verarbeitung zu Wirtschafsgütern höherer Ordnung zu schaffen; die Handelsund Wirtschaftsabteilung muss lehren, wie diese Güter. dem In- und Auslandsverkehre in zweckdiemlicher Weise zuzuführen sind. Schon vor 70 Jahren wurde das ehemalige "Polytechnische Institut" in Wien bestimmt, in seinem Lehrplane alle Zweige technischer und kommerzieller Studien zu erfassen.
Die Verbindung beider Studienrichtungen würde Anlass geben zu einer gegenseitigen Befruchtung und zu einer wertvollen Erweiterung des Wissens nach technischer und kaufmännischer Richtung.
3. Die Wahl Aussigs als Sitz der deutsehen Handels- und Wirtschaftshochschule empfielt sich, weil diese im Aufstiege begriffene Mittelstadt den Studierenden nicht nur rechte Anregungen auf allgemein kulturellem. Gebiete durch seine vornehme Volksbücherei, sein gut geleitetes Theater und sein bedeutendes Stadtmuseum bieten könnte, sondern auch weil Aussig als hervorragende Handels- und Industriestadt mit seinen grossen Hafen- und Bahnhofsanlagen und als Verkehrsknotenpunkt Anschauungsmittel besitzt, die geeignet sind, das durch die Lehre Gebotene durch praktische Beobachtung zu ergänzen und zu festigen.
In Erkenntnis dieser Tatsachen haben sich auch in einer am 30. Juli 1920 durch die Handels- und Gewerbekammer in Reichenberg einberufenen Versammlung zahlreiche industrielle Verbände und Fachvereinigungen für die Schaffung der geplanten Handels- und Wirfschaftsabteilung in Aussig ausgesprochen. Auch die Handels- und Gewerbekammern in Eger und Troppau haben sich dieser Äusserung angeschlossen.
B. Voranschlag:
Zur Errichtung der Handels- und Wirtschaftshochschule in Aussig als Abteilung der deutschen technischen Hochschule in Prag, wären an Mitteln erforderlich:
für das erste und zweite Seinester
ordentliche Ausgaben |
Kč 200.000 − |
Ausserodentliche Ausgaben |
Kč 100.000 − |
Zusammen |
Kč 300.000 − |
Für das 3. 4: 5. 6. Semester, also für zwei weitere Studienjahre zusammen ordentliche Ausgaben ......... Kč 250.000 −
sodass für das Studienjahr 1921/22 zu rechnen wäre mit einem Gesamtaufwand von 200.000 + 250.000 Kč an ordentlichen Ausgaben
d. i. ............ Kč 450.000 −
und einem einmaligen ausserordentlichen
Aufwande von ....... Kč 100.000 −
Zur Errichtung der Handels- und Wirtschaftshochschule in Aussig ist für das Jahr 1921/22 der Betrag von 450.000 Kč erforderlich, der dem normalen Budget 1922 des Ministeriums für Schulwesen und Volkskultur zu entnehmen wäre.
In formeller Hinsicht wird die Zuweisung des Antrages im Budget- und Kulturausschusse beantragt.
Prag, am 30. Juni 1921.
Dr. Naegle, Dr. Hilgenreiner, Dr. Mayr-Harting, Dr. Spiegel, Hartl,
Vetter-Lilie, K. Friedrich, Dr. C. E. Schmidt, J. Luksch, Dr. Koperniczky, Knesch, Oberleithner, Spies, Fritsch, Jelinek, Ig. Hübner, A. Lippert.
Senát Národního shromáždění R. Č. r. 1921.
I. volební období.
3. zasedání.
Překlad.
Tisk 880.
Návrh
senátorů dra Naegle, dra Hilgenreinera, dra Mayr-Hartinga, dra Spiegela, Hartla a soudruhů
na vydání zákona o zřízení státní německé obchodní a národohospodářské vysoké školy v Ústí n./L., jakožto oddělání německé vysoké školy technické v Praze.
Zákon ze dne .........1921,
kterým se zřizuje státní německá obchodní a národohospodářská vysoká škola v Ústí n./L., jakožto oddělení německé vysoké školy technické v Praze.
Národní shromáždění republiky Československé usneslo se na následujícím zákoně:
§ 1.
V Ústí n. L. zřizuje se státní německá obchodní a národohospodářská vysoká škola s tříletou dobou studijní a německou řečí vyučovací, jakožto samostatné oddělení německé vysoké školy technické v Praze.
§ 2.
Prvý a druhý ročník zahájen bude počátkem studijního roku 1921-22, třetí ročník počátkem studijního roku 1922-23.
§ 3.
Provésti tento zákon přísluší ministerstvu školství a národní osvěty.
§ 4.
Tento zákon nabývá platnosti dnem vyhlášení.
Odůvodnění.
1. Evropské státy připravují se k účasti na závodění o mocenské postavení na poli hospodářském. Německá říše připravuje vědecky vzdělaný dorost ve svých vysokých školách obchodních a národohospodářských v Berlíně, Kolíně, Düsseldorfu, Frankfurtě, Lipsku, Mannheimu a Mnichově; Francie ve svých školách v Paříži, Le Hâvre, Lyonu, Marseilu a Nançy; německé Rakousko ve své vysoké obchodní škole (bývalé exportní akademii) ve Vídni.
Československá republika poznala znamení doby, když na jaře roku 1919 přičlenila ku české vysoké škole technické v Praze obchodní oddělení, pro kteréž podle státního rozpočtu vyhlédnuto jest 12 řádných a 7 mimořádných profesorů.
Německé obyvatelstvo Československé republiky má pro svoji početnost a kulturní význam nárok na to, aby také jeho potřebám vyhověno bylo zřízením vysoké školy obchodní a národohospodářské. Zavedením fakultativní zkoušky maturitní na obchodních akademiích republiky vznikla naděje na zřízení vysokých škol obchodních. Při těchto zkouškách bylo ve školním roce 1919-20 propuštěno asi 200 německých maturantů s vysvědčením zralosti.
Tento počet značně by se zvýšil zřízením německé vysoké školy obchodní, což vyplývá z těchto údajů: Na vysoké škole obchodní v Lipsku studovalo v roce 1919-20 99 německých příslušníku republiky, v Berlíně, Kolíně a Frankfurtu n. M. o nemnoho méně.
V letošním školním roce propustí německé obchodní akademie republiky opětně veliký počet maturantů; na akademii v Ústí samotném podrobí se 85 žáků zkoušce maturitní. Uvolněné síly obrátějí se, nebude-li jim dána možnost dalšího vědeckého vzdělání v republice, do Německa a německého Rakouska; jejich síla bude pro republiku ztracena a posílí hospodářskou moc ciziny.
Jest tedy zřízení německé vysoké školy obchodní a národohospodářské ve velikém zájmu republiky, při čemž dlužno také vzpomenouti na důležitost čekatelů pro službu konsulární.
2. Přičlenění k německé vysoké škole technické v Praze se doporučuje proto, poněvadž výroba a obchod jsou v úzkém vzájemném vztahu. Vysoká škola technická má za úkol, aby podala vědecké základy pro znalost a probádání surovin a pro jejich zpracování na národohospodářské statky vyššího řádu; obchodní a národohospodářské oddělení musí nás naučiti, jakým způsobem dlužno tyto statky účelně uvésti do obchodu vnitrozemského a zahraničního. Již před sedmdesáti léty byl tehdejší "Ústav polytechnický" ve Vídni určen k tomu, aby v učební osnově obsáhl všechna odvětví technického a obchodního studia.
Spojení obou studijních zařízení bylo by podnětem vzájemného obohacení a cenného rozšíření vědomostí směru technického a obchodnického.
3. Volba města Ústí, jakožto sídla německé vysoké školy obchodní a národohospodářské doporučuje se proto, že toto prostředně veliké, vzmáhající se město poskytnouti by mohlo studujícím netoliko hojného povzbuzení v oboru všeobecné kultury svou vynikající lidovou knihovnou, svým dobře řízeným divadlem a svým významným městským museem, nýbrž také poněvadž Ústí, jakožto vynikající obchodní a průmyslové město se svými velikými stavbami přístavními a nádražními a jakožto středisko dopravy má názorné prostředky, jež mohou to, co poskytla nauka, doplniti a utvrditi praktickým pozorováním.
Uznávajíce tyto skutečnosti vyslovily se také četné průmyslové svazy a odborné jednoty na schůzi, kterou dne 30. července 1920 svolala obchodní a živnostenská komora v Liberci, pro zřízení zamýšleného obchodního a národohospodářského oddělení v Ústí. Také obchodní a živnostenské komory v Chebu a Opavě připojily se k tomuto vyjádření.
B) Rozpočet.
Ke zřízení vysoké školy obchodní a národohospodářské v Ústí, jakožto oddělení německé vysoké školy technické v Praze bylo by zapotřebí těchto prostředků:
pro první a druhé pololetí
řádné výdaje .... Kč 200.000 −
mimořádné výdaje . " 100.000 −
dohromady ..... Kč 300.000 −
Pro 3., 4., 5., 6. pololetí, tudíž pro další dva studijní roky dohromady:
řádné výdaje .... Kč 250.000,
takže by pro studijní rok 1921-22 bylo počítati s celkovým nákladem 200.000 +
250.000 Kč řádných výdajů,
t. j. .......... Kč 450.000 −
a s mimořádným nákladem jednou pro vždy ..... " 100.000 −
Ku zřízení vysoké školy obchodní a národohospodářské v Ústí jest na rok 1921-22 zapotřebí částky 450.000 Kč, kterouž by bylo vzíti z normálního rozpočtu 1922 ministerstva školství a národní osvěty.
V ohledu formálním se navrhuje, aby návrh byl přikázán výboru rozpočtovému a kulturnímu.
V Praze, dne 30. června 1921.
Dr Naegle, dr Hilgenreiner, dr Mayr-Harting, dr Spiegel, Hartl,
Vetter-Lilie, K. Friedrich, dr C. E. Schmidt, J. Luksch, dr Koperniczky, Knesch, Oberleithner, Spies, Fritsch, Jelinek, Ig. Hübner, A. Lippert.