Senát Národního shromáždění R. Č. r. 1921
I. volební období.
3. zasedání.
Tisk 966.
Usnesení poslanecké sněmovny
o návrhu poslanců Dubického, Koudelky, Drobného, Kaderky, Hackenberga, Mikulíčka, Zavřela a Zierhuta jako členů subkomitétu pro vyřízení návrhů (tisk 161, 331, 278 a 1005) ve věci drobných zemědělských pachtů (tisk 2779).
Poslanecká sněmovna Národního shromáždění republiky Československé schválila v 85. schůzi dne 6. srpna 1921 tuto osnovu zákona:
Zákon
ze dne . . . . . . . . 1921
o obnově drobných zemědělských pachtů.
Národní shromáždění republiky Československé usneslo se na tomto zákoně:
§ 1.
Pacht (podpacht) zemědělského pozemku, který končí v druhé polovici roku 1921, obnovuje se na další tři pachtovní roky i proti vůli propachtovatele (vlastníka, pachtýře) tím, že pachtýř (podpachtýř) propachtovateli nebo jeho hospodářské správě písemně oznámí do 30. září 1921, že si pozemek na dále podrží v pachtu, jestliže
1. pachtýř pachtovaný pozemek sám nebo se svou rodinou obdělává a na dále obdělávati chce a může a nemá svých i pachtovaných pozemků více jak 8 ha a
2. pacht zrušen byl výpovědí propachtovatelovou anebo nemůže býti obnoven pro jeho odpor, a propachtovatel nemá zákonného důvodu od pachtovní smlouvy bez výpovědi odstoupiti.
§ 2.
Pokud běží o pozemky, které nenáleží obci neb jiné právnické osobě, neb nejsou podle zákona ze dne 16. dubna 1919, č. 215 Sb. Z. a n. státem zabrány nebo zapsány v deskách zemských nebo netvoří hospodářskou součást statku zapsaného v deskách zemských, obnova pachtu nenastává, když
a) celková výměra zemědělských pozemků ve vlastnictví propachtovatelově se nalézajících nečiní více než 15 ha aneb
b) když propachtovatel béře neb chce vzíti do vlastní správy pachtovaný pozemek, který teprve po 1. srpnu 1914 byl propachtován, nebo kterého nabyl teprve po tomto dnu od osoby nebo po osobě, jejíž jest zákonným dědicem, nebo
c) když béře do vlastní správy pozemek, ježto pominula překážka, pro kterou nemohl na pozemku sám hospodařiti, a sice přílišné mládí, dočasná neschopnost, nepřítomnost.
§ 3.
Právo obnovy pachtu nemá pachtýř hospodářských celků jako jsou dvory, statky neb usedlosti.
§ 4.
Z obnovy pachtu jsou vyloučeny pozemky a jejich příslušenství (§ 6), jež jsou částí souborů zabraného majetku pozemkového a jichž převzetí oznámil státní pozemkový úřad knihovnímu soudu a ještě před 30. zářím 1921 dal osobě hospodařící výpověď podle zákona ze dne 8. dubna 1920, č. 329 Sb. Z. a n.
Pokud jde o jiné zabrané nemovitosti zůstává nedotčen zákon ze dne 8. dubna 1920, č. 329 Sb. Z. a n., zejména pak jeho ustanovení o výpovědí osobám hospodařícím.
§ 5.
Pro obnovený pacht platí podmínky dosavadního pachtu.
Je-li však pachtovné v poměru k běžným pachtovním cenám nepřiměřeně vysoké, může pachtýř žádati současně s ohlášením nároků na obnovu pachtu (§ 1) jeho přiměřené snížení pro pachtovní rok 1921/1922, pro další pak pachtovní léta napřed vždy nejdéle do 30. září toho kterého pachtovního roku. Je-li však pachtovné v poměru k běžným pachtovním cenám nepoměrně nízké, může propachtovatel žádati přiměřené zvýšení, a to nejdéle do 31. října toho kterého pachtovního roku.
Nedohodnou-li se strany, určí pachtovné k návrhu pachtýře nebo propachtovatele okresní soud, v jehož obvodu pachtovaný pozemek leží. Návrh k soudu podati jest ve dvou stejnopisech nejdéle do 30. listopadu toho kterého pachtovního roku.
Opozděné návrhy zamítne soud z moci úřední.
§ 6.
Obnova týká se i příslušenství zemědělského pozemku, za něž po rozumu tohoto zákona pokládají se i stavení obytná a hospodářská a pozemky, na nichž jsou zbudována, jakož i příslušné dvorky a zahrádky, užíval-li jich pachtýř na základě téhož pachtovního poměru.
§ 7.
Při počítání výměry zemědělské půdy pokládají se nerozvedení manželé za osobu jedinou.
Na přebytky nejvýše půl ha se nehledí.
§ 8.
Domnívá-li se propachtovatel, že pachtýři právo na obnovu pachtu nepřísluší, může oznámiti okresnímu soudu, v jehož obvodu leží požadovaný pozemek, nejdéle do 14 dnů po pachtýřově oznámení své námitky, jinak ztrácí právo obnově odporovati.
§ 9.
O námitkách (§ 8), jakož i o nárocích na snížení nebo zvýšení pachtovného (§ 5) rozhodují soudy podle zásad řízení nesporného, o útratách však podle zásad řízení sporného. O kolcích a poplatcích platí ustanovení poplatková pro soudní řízení sporné.
§ 10.
Propachtovatel jest oprávněn od obnoveného pachtu ustoupiti, jestliže pachtýř (podpachtýř) jest s placením pachtovného déle jak tři měsíce v prodlení nebo jestliže hospodaří na spachtovaném pozemku takovým způsobem, že plodnost pozemku jest tím značně ohrožena. Bližší předpisy vydány budou nařízením.
Pachtýř (podpachtýř) může od obnoveného pachtu ustoupiti, jestliže bylo jemu zvýšeno ryzí pachtovné o více než 50 %, a oznámí-li své ustoupení od pachtu propachtovateli nejdéle do 14 dnů ode dne, kdy soudní usnesení o zvýšení pachtovného nabylo právní moci.
§ 11.
Doručují-li se oznámení, pokud se týče žádost podle § 1, § 5 odst. 2., § 8 a 10, poštou doporučeným dopisem, nepočítají se dny poštovní dopravy do lhůty. O lhůtě podle § 5 odst. 3. platí totéž, i když návrh nebyl zaslán doporučeně.
§ 12.
K obnově pachtu podle § 1 není třeba souhlasu státního pozemkového úřadu ani jiného dozorčího úřadu.
§ 13.
Tento zákon působí ode dne vyhlášení. Provésti jej ukládá se všem ministrům.
Tomášek v. r.,
předseda.
Dr Říha v. r.,
sněm. tajemník.
Bradáč v. r.,
zapisovatel.