I. volební období.
3. zasedání.
Zpráva
ústavně-právního výboru
o usnesení poslanecké sněmovny
o vládním návrhu zákona,
kterým se vydávají prozatímní ustanovení o veřejných notářích na Slovensku a
Podkarpatské Rusi (tisk 894).
Usnesení poslanecké sněmovny se podstatně odchyluje od
původního vládního návrhu, kterým měla být jen prodloužena platnost zákona z 5.
listopadu 1919, č. 599 Sb. z. a n. Osnova nového zákona dává sice ministru
spravedlnosti právo, aby veřejné notáře, kteří nejsou způsobilí vykonávati
úřad československého veřejného notáře, zbavil úřadu, ale postižený má právo
proti takovému rozhodnutí ministrovu podat rozklad a stěžovati si nejvyššímu
správnímu soudu. Lhůta stížnosti k nejvyššímu správnímu soudu jde ode dne, kdy
bylo postiženému doručeno zamítavé vyřízení rozkladu, ale postižený není
povinen podávat rozklad, a může si k nejvyššímu správnímu soudu stěžovati až
na původní rozhodnutí o zbavení úřadu. Jest tedy postiženému zabezpečena právní
obrana. Poměry na Slovensku a na Podkarpatské Rusi vyžadují toho, aby vláda
mohla z úřadu odstranit notáře, kteří neznají jazyka lidu a nebo z jiných
důvodů jsou pro svůj úřad nezpůsobilí.
Účinnost zákona jest obmezena jen na jeden rok a
nevyskytla se ani jediná stížnost, ze které by bylo patrno, že by vláda byla
zmenšila oprávnění, které jí bylo uděleno už zákonem z 5. listopadu 1919, č.
599 Sb. z. a n.
Proto navrhuje výbor ústavně-právní, aby senát Národního
shromáždění schválil usnesení poslanecké sněmovny o vládním návrhu zákona,
kterým se vydávají prozatímní ustanovení o veřejných notářích na Slovensku a v
Podkarpatské Rusi.
Dr Jar. Brabec
v. r.,
místopředseda.
Dr Veselý v. r.,
zpravodaj.
Zákon
ze dne.......................................................,
kterým se vydávají prozatímní ustanovení o veřejných notářích na Slovensku
a
v Podkarpatské Rusi.
Národní shromáždění republiky Československé usneslo se
na tomto zákoně:
§ 1.
Do jednoho roku od účinnosti tohoto zákona může na území
bývalého státu uherského ministr spravedlnosti zbaviti úřadu veřejné notáře,
kteří nejsou způsobilí vykonávati úřad československého veřejného notáře.
Postižený má právo, aby do 14 dnů po dodaném rozhodnutí
takovém podal u ministerstva spravedlnosti rozklad, jenž však nemá účinku
odkládacího. Rozhoduje o něm ministr spravedlnosti. Proti každému rozhodnutí
přísluší postiženému právo stížnosti k nejvyššímu správnímu soudu.
§ 2.
Ve lhůtě jednoho roku od účinnosti tohoto zákona může
ministr spravedlnosti ze služebních důvodů veřejného notáře přeložiti na jiné
místo služební.
§ 3.
Zákon tento nabývá účinnosti dnem vyhlášení.
§ 4.
Provésti tento zákon ukládá se ministru spravedlnosti.