Senát Národního shromáždění R. Čs. r. 1931.
III. volební období.
4. zasedání.
Tisk 459.
Usnesení poslanecké sněmovny
o vládním návrhu zákona (tisk 898),
kterým se vydávají další předpisy o právním poměru k přidělené půdě (Malý zákon přídělový) (tisk 1105).
Poslanecká sněmovna Národního shromáždění republiky Československé schválila ve 120. schůzi dne 19. května 1931 tuto osnovu zákona:
Zákon
ze dne............................................................,
kterým se mění a doplňují předpisy o právním poměru k přidělené půdě (Malý zákon přídělový).
Národní shromáždění republiky Československé usneslo se na tomto zákoně:
Čl. I.
Zákon ze dne 30. ledna 1920, č. 81 Sb. z. a n., kterým byla vydána po rozumu §u 10 zákona ze dne 16. dubna 1919, č. 215 Sb. z. a n., ustanovení o přídělu zabrané půdy a upraven byl právní poměr k přidělené půdě (zákon přídělový), se mění a doplňuje takto:
§ 1.
(1) O opatření podle § 19 přídělového zákona za účelem ochrany trvajících práv vodních, nové úpravy užívání vodních sil, zřízení služebností vodních i cestných a vůbec všeho, čeho vyžaduje řádné hospodaření, může rozhodnouti státní pozemkový úřad nejpozději do dvou let ode dne účinnosti tohoto zákona, a to výjimečně, je-li takové opatření nezbytno pro půdu, která se dodatečně přiděluje. Není-li v těchto případech přídělová cena nemovitostí opatřením zatěžovaných ještě stanovena, bude k tomu při jejím stanovení přiměřeně přihlédnuto, jinak odpočte nebo poskytne státní pozemkový úřad vlastníku zatěžovaných nemovitostí náhradu přiměřenou uloženým závadám.
(2) Právo státního pozemkového úřadu učiniti opatření podle odst. 1. může býti vymazáno z pozemkových knih na pouhý návrh vlastníkův, jakmile uplynula lhůta tam vytčená.
§ 2.
(1) Půdu, která nebyla přidělena jako rolnický nedíl, je dovoleno propachtovati, zciziti mezi živými a zatížiti jen se svolením státního pozemkového úřadu, a to při výměře až do pěti hektarů veškeré této půdy do čtyř let, v ostatních případech do deseti let, počítaných od knihovního vkladu vlastnického práva původním nabyvatelům, stal-li se však vklad vlastnického práva před účinností tohoto zákona, počítaných ode dne jeho účinnosti.
(2) I po lhůtách v odst. 1. uvedených potřebují vlastníci svolení státního pozemkového úřadu ke zcizení a zatížení, dokud bude váznouti na nabytých nemovitostech pohledávka státu, státních fondů nebo náhradové banky z poskytnutého úvěru.
(3) Právní jednání beze svolení státního pozemkového úřadu podle odst. 1. a 2. jest neplatné. Svolení musí býti vykázáno listinou v návrhu na převod vlastnického práva nebo na zápis závady.
(4) Svolení není třeba, jde-li
a) o zcizení nebo pacht mezi manžely nebo s rodičů na potomky a jejich manžely,
b) o pronájem obytných místností neb obytných budov nesloužících hospodaření na nabyté půdě,
c) o pacht, zcizení nebo zatížení půdy nabyté ke zřízení zahrádek při budovách, k nutnému rozšíření stavenišť, dvorků a zahrádek, jestliže půda k těmto účelům nabytá nepřesahuje výměry deseti arů, pak ke stavbě hospodářských budov, bylo-li vyhověno vytčenému účelu a půda se propachtuje, zcizuje nebo zatěžuje jako celek, pokud se týče s kmenovou nemovitostí, a nevázne-li úvěrová pohledávka podle odst. 2.
(5) Noví nabyvatelé ať právním jednáním mezi živými, ať na případ smrti jsou omezeni stejně do téže celkové doby, jako byli původní nabyvatelé. Zcizením rozumí se tu i dělení nemovitostí třebas jen s částečným převodem vlastnického práva.
§ 3.
Svolení státního pozemkového úřadu ke zcizení, propachtování a zatížení není třeba a práva na výkup není, jde-li
a) o půdu nabytou ke stavbě vlastních rodinných obydlí a maloživnostenských provozoven, jestliže byla stavba provedena, půda nabytá nepřesahuje výměru dvaceti arů a není součástí nedílu,
b) o půdu, nabytou podle § 5 přídělového zákona, byly-li splněny podmínky tam stanovené a nebyla-li půda přidělena družstvu nabyvatelů nedílů,
v obou případech jen, nevázne-li na nabyté nemovitosti úvěrová pohledávka podle § 2, odst. 2.
§ 4.
(1) Nastanou-li okolnosti uvedené v § 51 přídělového zákona může státní pozemkový úřad vykoupiti přidělenou půdu, i když nejde o rolnické nedíly, v době počítané podle § 2, odst.1., je-li však zavazena pro úvěr podle § 2, odst. 2., tohoto zákona, i po této době, dokud není zástavní právo pro tento úvěr z veřejných knih vymazáno.
(2) O výkupu platí ustanovení §§ 52 až 54 přídělového zákona.
§ 5.
(1) Pokud v konečných rozhodnutích a dohodách podle § 27 přídělového zákona a v rozhodnutích o svolení § 7 zákona ze dne 16. dubna 1919, č. 215 Sb. z. a n., o zabrání velkého majetku pozemkového ve znění zákona ze dne 11. března 1921, č. 108 Sb. z. a n. uložena byla nebo ještě budou nabyvatelům půdy, která není rolnickým nedílem, omezení vlastnického práva ve příčině pachtu, zcizení a zavazení časem neomezená nebo dáno bylo nebo bude na neomezenou dobu státnímu pozemkovému úřadu právo na výkup anebo bylo nebo bude pro dědickou posloupnost uloženo obdobné užití §§ 39 až 49 přídělového zákona, nemají tato ustanovení platnosti a na jejich místo nastupují předpisy tohoto zákona.
(2) Ustanovení o patronátních právech a břemenech při výměře nabyté půdy do 30 ha, pak o závazku podrobiti svůj svobodný majetek scelovacímu řízení a státi se s ním členem melioračního družstva, pozbývají platnosti, a jsou-li knihovně zajištěna, mohou na návrh vlastníka býti vymazána a to patronátní práva a břemena, vykáže-li potvrzením státního pozemkového úřadu, že výměra veškeré nabyté půdy nepřesahuje 30 ha.
(3) Závazek, aby přídělce řádně hospodařil sám osobně se svou rodinou na nabytých nemovitostech, svůj podnik neztenčený zachoval a budovy pojistil, zaniká uplynutím doby stanovené v § 2, odst. 1. a 2. a v § 3 a může býti po uplynutí této doby na návrh vlastníka z veřejných knih vymazán.
(4) Zákonem tímto nic se nemění na konečných rozhodnutích, dohodách a rozhodnutích o svolení, pokud jimi nebyly nabyvatelům uloženy závazky nebo omezení ve příčině pachtu, zcizení a zavazení, pokud tento zákon nestanoví jinak.
§ 6.
(1) Nejde-li o rolnický nedíl, mohou býti vymazána omezení vlastnického práva zákazem propachtování, zcizení a zatížení, zapsaná ve veřejných knihách, která byla tímto zákonem upravena a co do času omezena, jakož i právo na výkup vyhrazené státnímu pozemkovému úřadu na neomezenou dobu, vůbec na pouhý vlastníkův návrh, jakmile uplyne lhůta podle § 2, odst. 1., leda že jde o případ § 2, odst. 2.
(2) Bude-li za výmaz žádáno do deseti let počítaných podle § 2, odst. 1., jest kromě případu § 2, odst. 4. c) a § 3 v návrhu prokázati potvrzením státního pozemkového úřadu, že celková výměra půdy nabyté přídělem nebo se svolením státního pozemkového úřadu nepřesahuje 5 ha.
(3) Výmaz omezení a práva na výkup uvedených v odst. 1. může býti na vlastníkův návrh povolen i do čtyř let kdykoliv, bude-li prokázáno potvrzením státního pozemkového úřadu v případě § 3 a), že půda nepřesahuje výměru 20 arů a není částí nedílu, a v případě § 3 b), že byly splněny podmínky stanovené v § 5 přídělového zákona a půda nebyla přidělena družstvu nabyvatelů nedílů.
(4) Je-li však na nemovitosti vloženo zástavní právo pro pohledávku státu, státních fondů nebo náhradové banky z poskytnutého úvěru (§ 2, odst. 2.), lze ve všech případech vymazati omezení vlastnického práva ve příčině zcizení a zavazení (zatížení) a právem na výkup teprve, když byl vložen anebo se zároveň vkládá výmaz zástavního práva pro tento úvěr.
(5) Knihovní převod a zápis pachtovního práva může býti povolen v případě § 2, odst. 4 a), bude-li v návrhu vykázán rodinný poměr tam vytčený matričními výpisy, v případě pak § 2, odst. 4 c), knihovní převod a zápis pachtovního práva a závad, bude-li prokázáno potvrzením státního pozemkového úřadu, že bylo vyhověno účelu a podmínce tam vytčeným a že půda nabytá ke zřízení zahrádek a k rozšíření jich, stavenišť a dvorků, nepřesahuje 10 arů.
§ 7.
Ustanovení §§ 1 až 6 tohoto zákona netýkají se nabyvatelů lesů ze zabrané půdy ve výměře nad 100 ha.
§ 8.
Státní pozemkový úřad může uložiti platebními příkazy povinným osobám zaplacení nedoplatků přídělových cen a náhrad nákladů s vyhotovením plánů a provedením knihovních zápisů a peněžitých plnění konaných za ně podle konečných rozhodnutí zejména daní, dávek veřejných i pojistných premií do třiceti dnů ode dne doručení platebního příkazu. Byl-li v této lhůtě podán písemný rozklad státnímu pozemkovému úřadu do platebního příkazu, nemohou býti předepsané částky vymáhány. Nebyl-li podán ve stanovené lhůtě rozklad a nebo byl-li zamítnut, jsou platební příkazy exekučními tituly pro soudní exekuci a nepotřebují potvrzení vykonatelnosti.
§ 9.
Vkládá-li se s vlastnickým právem nabyvateli současně zástavní právo pro několik pohledávek, k jichž zápůjčce státní pozemkový úřad svolil a jichž pořadí při tomto svolení určil, řídí se pořadí zápisů tímto určením a výměna pořadí bude v pozemkové knize zapsána podle svolení státního pozemkového úřadu a návrhu o tom učiněného; přivolení ustupujícího věřitele a vlastníka nemovitosti se v tomto případě nevyžaduje pro knihovní zápis.
§ 10.
(1) Státní pozemkový úřad může, pokud tohoto svolení je třeba podle § 2, svoliti k zatížení nabyté půdy zápůjčkami peněžních ústavů, fondů a svépomocných družstev, poskytujících podle stanov úvěr k účelům vyjmenovaným v § 35, odst. 2., přídělového zákona i nad meze zadlužitelnosti stanovené v § 2 zákona ze dne 11. března 1920, č. 166 Sb. z. a n., o úvěrové pomoci nabyvatelům půdy (zákona úvěrového), stačí-li výnos zadlužované půdy uhraditi sjednaný úrok a splátky.
(2) Výpisy z hlavních knih Hypoteční banky České (filiálky v Bratislavě) o úvěru poskytnutém na přidělenou půdu jsou i v zemi slovenské a podkarpatoruské exekučními tituly pro soudní exekuci.
§ 11.
(1) Dokud nepominulo omezení vlastnického práva zákazem zcizení a zatížení, může dražební řízení o nabyté půdě zahájeno býti jen se souhlasem státního pozemkového úřadu, které se vykáže v návrhu na jeho zahájení. Veškerá usnesení, vydaná za řízení, jest doručiti také státnímu pozemkovému úřadu i když není sám vymáhajícím věřitelem.
(2) Nebylo-li při dražbě učiněno někým jiným ani nejmenší podání, může státní pozemkový úřad při dražebním roku anebo, nezúčastní-li se ho svým zástupcem, do 14 dnů po tom, kdy byl zpraven o výsledku dražby, písemným prohlášením u exekučního soudu převzíti nemovitost danou do dražby za nejmenší podání. V takovém případě udělí soud příklep státu, jinak zruší dražební řízení.
(3) Bylo-li učiněno při dražbě nemovitosti stížené ještě zákazem zcizení a zatížení nejvyšší podání někým jiným, může státní pozemkový úřad prohlášením učiněným při roku svým zástupcem anebo, nezúčastnil-li se roku, písemným prohlášením učiněným u exekučního soudu do 14 dnů po tom, kdy byl zpraven o výsledku dražby, převzíti nemovitost za totéž nejvyšší podání. Nezúčastnil-li se státní pozemkový úřad dražebního roku, odročí soud rozhodnutí o příklepu, až uplyne určená 14denní lhůta. Učiní-li státní pozemkový úřad při roku anebo, nezúčastnil-li se ho, ve lhůtě prohlášení, že přejímá nemovitost za nejvyšší podání některým dražitelem učiněné, udělí soud příklep státu, jinak nejvyššímu podateli.
(4) V dražební vyhlášce jest upozorniti na právo státního pozemkového úřadu převzíti draženou nemovitost za nejmenší podání, nebylo-li jiným učiněno, nebo za nejvyšší podání učiněné jiným dražitelem.
(5) Za nejmenší nebo nejvyšší podání převzatou nemovitost přidělí státní pozemkový úřad podle ustanovení přídělového zákona.
Čl. II.
Tento zákon nabývá účinnosti dnem vyhlášení a provedou jej všichni členové vlády.
J. Malypetr v. r.,
předseda.
Dr Říha v. r.,
sněm. tajemník.
Marek v. r.,
zapisovatel.