Senát Národního shromádění R. Čs. r. 1934.
III. volební období.
10. zasedání.
Tisk 1285.
Původní znění.
Interpelláció
Beadják: dr. Korláth Endre és társai a belügyminiszter urhoz,
az 1933, július 10.-i Tisza-áradás okozta károk megtérítése tárgyában.
1933. julius 16.-án beadtam egy részletes memorandumot a belügyi, pénzügyi minisztériumhoz és a miniszterelnökséghez a Tisza folyó 1933. julius 10.-i áradásával okozott károk megtérítése ügyében, Mind a három beadványom a belügyminisztériumhoz lett áttéve, amely viszont az ungvári országos hivatalhoz küldte le azt. Az iratok Ungvárról visszatérve átküldettek a pénzügyminisztériumhoz s ugy értesülök, hogy még a legfelsö számvevö és ellenörzö hivatal is betekint azokba a kérdés eldöntése elött.
A károkat okozó áradás óta teljes tiz hónap mult el. Ennek ellenére Tiszaujlak felsegélyezését nem tekintve a többi község károsultjai érdekében semmi nem történt, bár az egyes községek a károkat nyomban összeirták a kárbecsléseket a belügyminisztériumhoz történendö felterjesztés végett a járási hivataloknak átadták. A terményekben okozott károkat hivatalos összegezések nélkül még megközelítöen sem lehet megállapítani. Tény az, hogy ez az árviz az amugy is nyomasztó gazdasági válságot még elviselhetetlenebbé tette s ezt sulyosbítja az a körülmény, hogy a károk szinhelye Kárpátalja-Oroszország, melynek különleges nyomorát éppen a legutóbbi hónapokban a többségi pártoknak több exponense is minösített nyomornak nevezte.
Ez alkalommal is külön ki kell emelnem Técső és Visk városok lakosainak kárait. E két város gazdáinak magántulajdonában levő földeiből az ár mintegy 500-500 kat. holdnyi területet kavicsolt el olyan mértékben, hogy a humuszt átlag félméter magas kavicsréteg födte be.
E területek ujból, termékennyé tétele, illetve a kavics elhordatása sokkal nagyobb költséggel járna, mint amennyiért uj földek volnának vehetők, Vagyis ebben a két esetben nem egy évi kárról van szó, hanem létet biztosító, szántóföldek teljes elpusztitásáról s igy ez a kár csak száz százalékos teljes kártalanítással volna helyrehozható. A kártérítés kérdését tovább halogatni azért sem szabad, mert az említett két város károsult gazdáinak terméshozama a bekavicsolt területen már 1933-ben ismételten elmarad, ami a kisgazdákat teljes anyagi romlásba viszi.
A közőltek alapján kérdem a belügyminiszter urtól:
Van-e tudomása arról, hogy a Tisza folyó 1933. julius 10.-i áradásával okozott horrilis károk térítése, illetve a károsultak fölsegélyezése. ügyében - Tiszaujlak kivételével - eddig semmi nem történt?
Milyen módon kivánja a mult évi, - a memorandumomban részletesen kimutatott - s az összes eddigi áradásokat meghaladó mértékü Tisza - áradásból előállott károkat nemcsak Tiszaujlakon, hanem a Tisza folyó mentén fekvő többí, ruszin és magyarlakta községek és városokban helyrehozni s ezzel a károsultak létét biztosítani s uj gazdasági életük fellendítését előmozdítani?
Prága, 1934. május 23.
Dr. Karláth,
Füssy, Kreibich, Eichhorn, dr. Hilgenreiner, Keresztury, dr. Szilassy, Tichi, Böhr,
dr. Feierfeil, Stollrerg.
Senát Národního shromádění R. Čs. r. 1934
III. volební období.
10. zasedání.
Tisk 1285.
Překlad.
Interpelácia
senátora dra. Korlátha a druhov
ministrovi vnútra o nahradení kôd, spôsobených rozvodnením rieky Tisy
dňa 10. júla 1933.
Dňa 16. júla 1933 podal som podrobné memorandum ministerstvu vnútra a financií i ministerskému predsedníctvu o hradení kôd spôsobených povodňou Tisy dňa 10. júla 1933. Vetky tri exempláre memoranda postúpené boly ministerstvu vnútra, ktoré ich zaslalo zemskému úradu v Uhorode. Spisy z Uhorodu odoslané boly ministerstvu financií a dozvedám sa, e pred rozhodovaním vo veci predloené budú i najvyiemu účetnému kontrolnému úradu k nahliadnutiu.
Od čias, čo kody povodňou vznikly, uplynulo plných desa mesiacov. A preca okrem podpory, danej obcí Výloku, nebolo v prospech pokodených ostatných obcí podniknuté nič, ačkožvek kody boly v jednotlivých obciach ihned sopísané a soznamy odvedené okresnému úradu, aby ich predloil ministerstvu vnútra. kody spôsobené v plodinách nemono bez úradných výpočtov ani pribline zisti. Skutkom je, e táto povodeň učinila u beztoho tiesnivú hospodársku krízu ete nesnesitežnejou a vec je tým vánejia, e dejiom kôd je Podkarpatská Rus, jej pecielnú biedu v poslednej dobe i niektorí exponenti strán väčinových nazvali biedou kvalifikovanou.
Pri tejto príleitosti zvláte musím zdôraznit kody obyvatežstva obcí ačovo a Vikovo.
V týchto obciach zamorila povodeň trkom súkromné polia gazdov, a to v kadej z nich asi po 500 kat. jutár, do tej miery, e humus je pokrytý trkom vo vrstve priemerne 1/2 m silnej. Úprava týchto polí, poane odstranenie trkovej vrstvy stálo by viac, ne čo by stál nákup polí nových. A toti v týchto dvoch prípadoch neide o kodu jedného roku, le ide o úplné zpustoenie existenčného základu, ornej pôdy, tak e táto koda mohla by by sanovaná iba stoprocentnou plnou náhradou. Otázku odkodnenia nemono ďalej odklada u preto, lebo pokodení gazdovia zmienených dvoch obcí sú pozbavení výnosu z úrody tých trkom zamorených polí u podruhé v r. 1934, čo uvádza drobných gazdov v úplnú skazu.
Na základe toho, čo sme sdelili, táeme sa pána ministra vnútra:
Či viete o tom, e vo veci náhrady obrovských kôd, spôsobených povodňou Tisy dňa 10. júla 1933, nebolo podniknuté dosiaž s výnimkou Výloku nič, resp. e pokodeným nedostalo sa podpory?
Akým spôsobom hodláte sanovat nielen vo Výloku, le vo vetkých rusinských i maďarských obciach pozdl Tisy v memorande podrobne uvedené vetky kody, spôsobené minulého roku povodňou Tisy, d'aleko presahujúcou mieru povodní predchodzích, a ako zamýžate zaisti existenciu pokodených a povzbudi ich k novému hospodárskemu ivotu?
V Prahe, dňa 23. mája 1934.
Dr. Korláth,
Füssy, Kreilbich, Eichhorn, dr. Hilgenreiuer, Keresztury, dr. Szilassy, Tichi, Böhr,
dr. Feierfeil, Stolberg.