Senát Národního shromáždění R. Čs. r. 1934.
III. volební období.
10. zasedání.
Tisk 1295.
I. zahraničního výboru
II. národohospodářského výboru
o vládním návrhu (tisk 1263), kterým se předkládá Národnímu shromáždění ke schválení dodatková dohoda o obchodní úmluvě mezi republikou Československou
a královstvím Nizozemským ze dne 20. ledna 1923, sjednaná v Haagu dne 9. dubna 1934 a uvedená v prozatímní platnost vládní vyhláškou ze dne 27. dubna 1934,
č. 82 Sb. z. a n.
Schvalovací usnesení.
Národní shromáždění republiky Československé schvaluje dodatkovou dohodu k obchodní úmluvě mezi republikou Československou a královstvím Nizozemským ze dne 20. ledna 1923, sjednanou v Haagu dne 9. dubna 1934 a uvedenou v prozatímní platnost vládní vyhláškou ze dne 27. dubna 1934, č. 82 Sb. z. a n.
Mezi Československem a Nizozemím byly upraveny hospodářské styky obchodní úmluvou v r. 1923, jíž byly stanoveny podmínky dovozu nizozemského k nám. Tato ustanovení předpokládala ovšem tehdejší režim dovozní a vývozní, jak byl v Nizozemsku platný, a pro případ, že by nizozemská vláda byla nucena zavésti některá omezení, bylo ujednáno, že se dohodne s vládou československou - měl-li být dovoz československý omezen - o stanovení kontingentů, jež by odpovídaly zájmům obou států. Světová krise způsobila v hospodářských stycích s Nizozemím změny až od základů, jak je to vidět z obchodní bilance od r. 1929. Kdežto dovoz československý do Nizozemska jeví stále sestupnou tendenci, dovoz z Nizozemí k nám, když byl až do r. 1932 poklesal, se zvedá, takže v prvých měsících r. 1933 byla obchodní bilance již aktivní, ale ve prospěch Nizozemí. Bylo proto zahájiti s naší strany jednání, aby bylo zabráněno vývoji, který by znamenal pro nás passivitu obchodní bilance s Nizozemím. Došlo proto k této dodatkové dohodě k obchodní úmluvě, kterou se mění některá její ustanovení. Naše republika bude proclívati některé druhy zboží nizozemského původu jiným způsobem, týká se to čerstvého zelí, živoucích rostlin a některých stromů a keřů. Tato dodatková dohoda je nedílnou součástí obchodní úmluvy československo-nizozemské z 20. ledna 1923.
Zahraniční výbor doporučuje ji slavnému senátu k schválení s příslušným schvalovacím usnesením.
V Praze, dne 6. června 1934.
V. Donát v. r.,
předseda.
F. V. Krejčí v. r.,
zpravodaj.
II.
Připojený Protokol k obchodní smlouvě československo-nizozemské, sjednané v roce 1923 mezi oběma státy, stanovil podrobné podmínky pro dovoz nizozemského zboží do Československa. Ustanovení tohoto Protokolu předpokládají tehdy platný režim dovozní a vývozní v Nizozemí a stanoví v jeho §u 8., že v případě, kdyby nizozemská vláda byla nucena zavésti v tomto směru omezení, která by mohla postihnouti dovoz československého zboží, dohodne se v příčině dotyčných výrobků s vládou naší za účelem stanovení kontingentů odpovídajících vzájemným zájmům.
Nynější těžké hospodářské poměry v obou státech změnily však předpoklady, za nichž byl uvedený Protokol sjednán a to jednak tím, že Československo podrobilo některé výrobky, pro něž platila dosud volnost, devisovému povolovacímu řízení, a pak také proto, že v Nizozemí byl v roce 1931 zaveden kontingentní systém, který omezoval dovoz cizozemského zboží podle určitých směrnic. Stala se tudíž ustanovení Protokolu o volném dovozu a kontingentech bezpředmětnými a nebyla ve skutečnosti také zachovávána.
Obchodní styky mezi oběma státy vyvíjely se velmi slibně, a vývoz náš stoupal až do roku 1930. Teprve od r. 1931, kdy Nizozemsko zavedlo kontingentní systém, klesal vývoz našeho zboží do Nizozemska, ale i dovoz nizozemského zboží k nám klesal rok od roku, což mělo za následek, že nizozemská vláda zostřila koncem roku loňského a začátkem roku letošního kontingentní obchod, což by mohlo vésti k úplnému ohrožení našeho obchodního aktiva s tímto státem. Jak důvodová zpráva vládního návrhu naznačuje, zmenšoval se rapidně od roku 1930 náš aktivní přebytek v obchodní bilanci a byla letošního roku obava, že bychom se stali pasivními v obchodu s Nizozemskem. Byla proto zapotřebí zahájiti jednání za účelem upravení vzájemných dalších obchodních styků a výsledkem jeho je, že byla v Haagu dne 9. dubna 1934 sjednána nová dodatková dohoda k obchodní smlouvě československo-nizozemské, která se nyní předkládá Národnímu shromáždění ke schválení.
Dodatková dohoda obsahuje tři články, z nichž prvý ruší ustanovení Protokolu připojeného k obchodní smlouvě československo-nizozemské z roku 1923, neboť neodpovídají nynějším hospodářským poměrům. Protokol pozbude platnosti dnem, kdy vstoupí v účinnost tato dodatková dohoda.
V druhém článku snižuje Československo clo na čerstvé zelí od 1. března do 31. května na 30.- Kč a zrušuje nebo snižuje clo na některé druhy rostlin. Za tyto celní ústupky byly pro nás vládou nizozemskou zrušeny poplatky na pivovarský ječmen a slad a kompensační poplatky na šunku. Tyto ústupky nejsou však vyznačeny v této dodatkové dohodě, neboť nevyžadují jako poplatky administrativní se strany nizozemské parlamentního schválení.
V článku třetím se uvádí, že tato dohoda bude ratifikována a vstoupí v platnost patnáctého dne po výměně ratifikací, která bude provedena v Praze. Prozatímní její platnost určí si obě smluvní strany dohodou.
Národohospodářský výbor senátu jednal ve své dnešní schůzi o této dodatkové dohodě československo-nizozemské a usnesl se doporučiti ji plenu senátu ke schválení i s příslušným schvalovacím usnesením tak, jak otištěna je ve vládním návrhu č. t. 1263.
V Praze, dne 6. června 1934.
Dr. Rozkošný v. r.,
předseda.
Josef Stržil v. r.,
zpravodaj.