Finanční závazky státu vůči
Československé obilní společnosti
zakládají se na těchto titulech:
1. Podle §u 48 stanov společnosti jest stát
povinen doplňovati dovozní zisky společnosti
plynoucí do zvláštního reservního
fondu do částky 60,000.000 Kč ročně.
Na skutečný závazek státu z toho plynoucí
je v rozpočtu pamatováno.
2. Podle §u 13, odst. 1 vl. nařízení
č. 137/1934 Sb. z. a n. nahražuje společnosti
stát ztráty, jež vznikly z obchodů
provedených na příkaz vlády. Takovéto
příkazy byly vládním nařízením
č. 219/1936 Sb. z. a n. omezeny jen na příkazy
dávané z důvodů obchodně-politických
závazků, což s hlediska konsolidace rozpočtové
nutno zvláště ceniti. Letos z tohoto závazku
nevyplyne pro stát žádná ztráta.
Hospodářství obilní společnosti
bylo tímto vládním nařízením
konsolidováno, k čemuž přispěla
i nová změna zásad hospodaření
pro období 1936/1937, kterou byl učiněn krok
k finanční soběstačnosti společnosti
zavedením příspěvků dodavatelů
obilí na úhradu ztrát, jež utrpí
společnost při zpeněžení obilí
domácího.
Podle nynějšího stavu jest vážnou
otázkou likvidace velkých přebytků
pšenice, které činí na konci hospodářského
roku 1935/36 okrouhle 70.000 vag., což jest celostátní
potřeba obchodního mletí na 9 až 10
měsíců. Ke snížení zásob
pšenice směřuje hlavně nařízené
omezení osevní plochy pšenice. Mimo to situace
na světovém trhu a nová měnová
úprava dávají naději, že i vývozem
pšenice za lepších cenových podmínek
bude likvidace přebytku pšenice usnadněna i
urychlena.
Ve své řeči, pronesené v červnu
t. r. v senátu Národního shromáždění,
dotkl jsem se vedle jiných závažných
otázek také personálního nákladu
na veřejnou správu, jejž s hlediska rostoucího
finančního nákladu považuji za vážný
státní problém.
Při tom bylo hlavní myšlenkou tohoto mého
projevu varovati před přejímáním
nových a nových úkolů administrativních
na bedra státu. Vysvětlil jsem již jinde smysl
tohoto projevu, který je neprávem vykládán
jako namířený proti spravedlivým požadavkům
veřejných zaměstnanců. Nestavěl
jsem se a nemohl stavěti proti nim. Jest však třeba
posuzovati je jako všechna vydání státu
s hlediska únosnosti hospodářských
sil státu. Nebylo by prospěchem státních
zaměstnanců, kdyby finanční hospodářství
státu bylo vedeno beze zřetele k této samozřejmé
zásadě únosnosti a pořádku
rozpočtového, poněvadž jen v rámci
spořádaného hospodářství
státního lze uhájiti jejich spravedlivý
reálný podíl na celkovém národním
důchodu.
Omezuji se na toto stručné vysvětlení,
protože o otázkách veřejných
zaměstnanců vyhradil si promluviti průběhem
parlamentního jednání pan předseda
vlády.
Vážným problémem státním
je také otázka nezaměstnanosti, jíž
nejlépe lze čeliti opatřením pracovních
příležitostí a zlepšením
podmínek pro soukromé podnikání. Vedle
toho je však úprava péče o nezaměstnané
důležitým problémem organisačním,
jak ukázala nejlépe doba krise; v rámci této
organisace jde především o to, aby péče
nebylo zneužíváno na úkor těch,
kteří péče potřebují;
dále jedná se o správné statistické
a administrativní zachycení skutečných
nezaměstnaných a podpory potřebných.
V tomto směru ministerstvo financí v dohodě
s kompetentním ministerstvem sociální péče
a Nejvyšším účetním kontrolním
úřadem pracuje již na řešení,
které by vyhovovalo jak sociálnímu poslání
státu, tak také nutné kontrole veřejné.
Není možno dopodrobna vyčerpati všechny
otázky týkající se státního
finančního hospodářství. Vzhledem
k rozsahu úkolů zmínil jsem se jen o věcech
zásadních a nejdůležitějších.
K některým dalším otázkám,
zejména organisačním, budu míti příležitost
se vrátiti průběhem projednávání
rozpočtu.
Uzavíraje hodnocení stavu státního
finančního hospodářství, jehož
obraz podává rozpočet předložený
slavné sněmovně, netajím nikterak
jeho obtíže.
Přes tyto obtíže jest však tento rozpočet
dokladem postupující konsolidace našeho hospodářského,
ba i politického vývoje. S hlediska politiky finanční
musíme setrvávati dále na zásadách
tradiční přísné úspornosti
a rovnováhy, abychom očekávaných příznivějších
výsledků hospodářského života
mohli použíti ke zmírňování
veřejného zatížení.
Veškerá, sebelepší snaha vlády
nesetkala by se s úspěchem, kdyby nebyla podpořena
stejnou snahou Národního shromáždění
a zároveň i všeho občanstva. Spolupráce
Národního shromáždění
jest dána zvláště stálou součinností
parlamentní úsporné a kontrolní komise.
Pokud jde o občanstvo, nepochybuji rovněž o
jeho podpoře. Ukázalo se při půjčce
obrany státu, jak daleko u nás pokročil jeho
smysl pro státnost. Jsem přesvědčen,
že touto společnou prací všech složek
státního organismu se dostaneme k lepšímu
hospodářskému zítřku a upevníme
demokratický základ tohoto státu. (Hlučný
potlesk.)
Předseda (zvoní): Byl mně podán
návrh posl. Berana, dr Meissnera, dr Patejdla, Staška,
Mlčocha, Tauba, dr Luschky a Zierhuta, aby o prohlášení
pana ministra financí dr Kalfuse provedena byla
rozprava a aby rozprava tato sloučena byla s projednáváním
státního rozpočtu a finančního
zákona na rok 1937 ve sněmovním plenu.
Dám o tomto návrhu hlasovati.
Sněmovna jest způsobilá se usnášeti.
Kdo souhlasí s návrhem posl. Berana, dr.
Meissnera, dr Patejdla, Staška, Mlčocha, Tauba, dr
Luschky a Zierhuta, aby o prohlášení pana ministra
financí provedena byla rozprava a aby rozprava tato sloučena
byla s projednáváním rozpočtu a finančního
zákona v sněmovním plenu, nechť pozvedne
ruku. (Děje se.)
To je většina. Návrh jest přijat.
podle §u 2, odst. 4 jedn. řádu dal předseda
na dnešní den posl. Hodinové-Spurné,
Polívkovi, Stanglovi, dr Hodinovi,
inž. Künzelovi, Němcovi (Sdp),
Fr. Nitschemu, Fuščičovi, Ježkovi.
Posl. dr Lukáč oznámil zároveň
s klubem poslanců čsl. strany nár.-socialistické,
že stal se členem tohoto klubu.
Klub poslanců komunistické strany Československa
vyslal do výboru rozpočtového posl. dr Jar.
Dolanského za posl. Zápotockého, posl.
Beuera za posl. Kopeckého, posl. Kopřivu
za posl. Slanského.
Předseda sdělil, že se předsednictvo
usneslo, aby příští schůze svolána
byla písemně s pořadem, který podle
§u 40 a §u 9, odst. 1, lit. d) jedn. řádu
určí předsednictvo.
Schůze skončena ve 12 hod. 28 min. odpol.