Jsou samozřejmě také jiné prostředky, jak nabádati vojíny, aby na sebe převzali povinnosti déle sloužících poddůstojníků, což je velmi důležité, ježto obzvláště za dnešního způsobu vedení války jsou déle sloužící poddůstojníků velmi důležitou kategorií v armádě.
Velmi dobrý prostředek je také déle sloužící poddůstojníky lépe platiti, zvýšiti jejich požitky. Dále bylo by na místě, aby armáda konečně také v důstojnickém sboru byla zdemokratisována a stala se skutečnou lidovou armádou, aby každému vojínu bylo možno státi se důstojníkem, i když neabsolvoval střední školu. Je zapotřebí, aby se konečně uznalo, že pro povýšení také na důstojníka musí býti rozhodujícími výhradně a jedině vojenské schopnosti a ambice a nikoli t. zv. společenský poměr, kterýmžto slovem se nerozumí nic jiného nežli třídní omezení aspirantů, těch, kteří mají býti schopni státi se důstojníky. Všeobecné vzdělání, kterého pro důstojníka, je bezpodmínečně zapotřebí, t. j. co někdo po absolvování střední školy podrží ze všeobecného vzdělání, může si někdo, kdo střední školu neprodělal, během delší služební doby osvojiti. V tomto smyslu bylo by reformovati vojenské školství, aby také vojíni, kteří nemají střední školy a kteří se osvědčí jako poddůstojníci, měli možnost nabýti toho všeobecného vzdělání, jehož je zapotřebí, aby se někdo stal důstojníkem.
Třetím prostředkem bylo by také poskytnouti vojínům, kteří slouží déle, možnost, aby si také vedle toho osvojili vzdělání, jež je činí schopnými pro civilní povolání, když opustí službu. Je-li možno v rudé armádě bez újmy vojenského výcviku, aby se každému dostalo výcviku v jeho civilním povolání, bylo by to možno také v naší armádě.
Armáda a péče o ní jest nesmírně důležitá, poněvadž v posledním; čase armáda stala se také předmětem provokací předních činitelů sudetskoněmecké strany. Jestliže zde někdo z pánů, kteří v posledním čase přeběhli k sudetskoněmecké straně, kteří ze svých plných kalhot udělali světový názor, mluvil o provokacích v německém území, o srážkách se strany vojínů, tož chci zde říci jen toto: Mezi vojíny, také českými a slovenskými vojíny a německým obyvatelstvem v sudetskoněmeckém území nebylo nikdy srážek. Panovala dosud vždy nejlepší shoda, a také dnes panuje mezi německým obyvatelstvem a českými a slovenskými vojíny, kteří se nalézají v německém území, nejlepší poměr. Otravují ho místy jedině a výhradně provokace sudetskoněmecké strany. Sem patří také letáky, které byly rozšiřovány v neděli, sem patří pozdravování vojínů, nejen četníků a strážníků, t. zv. německým pozdravem. Řečník přede mnou sám předčítal z takového protokolu, že konflikt nastal tím, že prý se Němci mezi sebou pozdravovali německým pozdravem. Pan posl. Kundt prohlásil těchto dnů na schůzi, že t. zv. německý pozdrav vládou byl povolen, že německý pozdrav prý není zakázán. Dosud bylo tomu jinak a táži se vlády, zdali vláda tuto provokaci schvaluje. Neboť posl. Kundt řekl, že prý vláda prohlásila, jestliže se stejně smýšlející pozdravují mezi sebou německým pozdravem, že je to dovoleno. Každý, kdo jen trochu zná poměry, shledá to absolutně směšným. Neboť možno se při každé provokaci vymlouvati na to, že ten který se domníval, že má před sebou stejně smýšlejícího a že ho pozdravil německým pozdravem. Mimo to se ví velmi dobře a každý to béře s úsměvem na vědomá, že tento německý pozdrav, ať už řvou "Sieg heil" nebo něco jiného, není ničím jinými nežli skrytým německým pozdravem z protějška, zastřeným "Heil Hitler". Čteme v poslední době velkou řadu protokolů, které sepsali naši členové parlamentu v německém území a kde uvádějí obrovský počet případů, v nichž dán byl německý pozdrav se slovy "Heil Hitler", a ve kterých nejen protifašisté, Češi, nýbrž také strážníci, vojíni a četníci byli německým pozdravem provokováni. Chci poukázati jen na jeden případ, který jsme protokolárně zjistili ve Vidnavě, pohraničním městečku ve Slezsku. Svědkem je syn českého úředníka ve Vidnavě šel s německým vojínem, který byl na dovolené, do hostince, a když vstoupili do hostince, pozdravili oba, také německý vojín, slovy "Dobrý večer". Na to vyzvali hosté vojína, že musí říci "Heil Hitler" a dáti německý pozdrav. Když to odmítl odvolávaje se na to, že je vojínem, byli oba zbiti a vyhozeni. Takové jsou poměry v německém území! Takové případy dějí se napořád.
Nelze vojínům zazlívati, že někdy ztratí nervy a odpovědí tím, že některého z nacistů zbijí. Tomu se nesmíme diviti. Tím se otravuje poměr mezi českým vojskem a německým obyvatelstvem. Prohlašuji: Až do poslední doby, kdy tyto provokace nabyly vrchu, nedošlo k žádným srážkám mezi českým vojskem a německým, obyvatelstvem.
Při této příležitosti nutno se také zmíniti o té t. zv. FS, tak zvané organisaci pořadatelů, kterou teď zavádí sudetskoněmecká strana a jejíž stanovy ministerstvo vnitra povolilo. Tato organisace není ničím jiným nežli legálním zastřením tajné vojenské organisace swdetskoněmecké strany a tím je tato FS také vojenskou záležitostí. Nejde o nic jiného nežli o organisaci, která ve vážném případě velmi snadno může způsobiti těžké škody vojenské obraně republiky. Činíme ministerstvo vnitra plnou měrou odpovědným za povolení této vojenské tajné organisace sudetskoněmecké strany, za její legální zastření. Prohlašujeme, že je to těžkým poškozením vojenské obrany republiky. Pan ministr vnitra povolil tyto stanovy, aniž by je předložil vládě. Když si naši členové parlamentu stěžovali u pana ministra vnitra, že úřady venku mají instrukce, aby nezakročovaly, že, jak se tak hezky říká, mají býti tolerantní vůči provokacím nacistů, řekl pan ministr vnitra: Prosím, pánové, to není jen mojí věcí, to je věcí. celé vlády, a když mně vláda přikáže, že se má energicky zakročovati, stane se tak. Vidíme: Aby se zakročovalo a energicky postupovalo, musí míti pán ministr vnitra svolení celé vlády. Aby se však povolila zastřená vojenská organisace sudetskoněmecké strany, nepotřebuje celé vlády. Zde musíme říci: To jsou poměry ve vládě, v nejvyšší autoritě státu, které v německém území podkopávají úplně autoritu státu, veškeré demokracie.
Ještě několik slov o praxi při přijímání dělníků ve zbrojařských podnicích a při stavbách opevňovacích. Vidíme na jedné straně, že v čele podniků také pro obranu republiky velmi důležitých stojí v Československu ředitelé, inženýři atd., kteří jsou říšskými Němci. Určití pánové z české strany - možno to čísti skoro každého dne - bědují, že je republika zaplavena německými emigranty, že němečtí emigranti béřou domácím lidem chléb, a podobné lži. Těch několik ubohých emigrantů, kteří zde a onde roznášejí několik novin, ty vidí pánové z agrárního tisku, nad tím láteří, proto štvou. Ale tito pánové nevidí četné inženýry, vedoucí podniků, ředitele ve vojensky důležitých podnicích v Československu, kteří jsou vysloveně říšskoněmeckými nacisty a se kterými by se tudíž na základě jejich státní příslušnosti mělo jednati právě, tak jako s emigranty, kteří musí, provésti každý rozkaz, který obdrželi od naproti. To je také ne bezpečí pro obranu republiky. Za to se ve zbrojařských podnicích a při opevňovacích pracích odmítají komunisté jako dělníci. Zjistili jsme řadu případů, že při důležitých opevňovacích pracích na hranicích zaměstnáváni byli vyslovení nacističtí provokatéři. Upozornili jsme na to vojenské úřady. Zdůrazňuji, že za to samozřejmě nejsou bezprostředně odpovědny vojenské úřady. To je praxe podnikatelů, kterým tyto práce, obzvláště opevňovací práce, byly zadány, kteří také- nikoli z ryze politických důvodů zamítají často marxisty a komunisty, poněvadž vědí, že dělníci socialističtí a obzvláště komunističtí to jsou, kteří při všech těchto pracích trvají na dodržení tarifů, pracovní doby, mzdy sazbami stanovené. Tyto všechny práce byly přece vojenskou správou zadány za kalkulace mzdových sazeb a zachování kolektivních smluv. Proto přijímají tito podnikatelé raději nacistické provokatéry, raději přivržence sudetskoněmecké strany, kteří samozřejmě také mají od své strany pokyny: "Zcela lhostejno, co dostanete zaplaceno, buďte s každou mzdou spokojeni, nehlesněte, hlavní věcí jest, abyste tam byli a věděli, co se tam děje a jak se tyto práce konají." Tito lidé jsou se mzdou spokojeni. Přesto tito podnikatelé nezaměstnávají komunisty ani sociální demokraty. Podnikatelé přijímají lidi ze sudetskoněmecké stromy. To je v dvojnásobném směru přečinem proti obraně republiky, nejen s hlediska ryze vojenského, nýbrž také politického, a konečně Obrana demokracie znamená v očích německých dělníků a pracujícího obyvatelstva také obranu práv dělníků vůči podnikatelům, jejich smluv o sazbách atd. Němečtí. dělníci se domnívají, že úkol demokracie záleží také v ochraně sazeb a jejich práv. Z tohoto důvodu je zapotřebí, aby zde v tomto oboru byla rovněž zjednána náprava. (Potlesk senátorů strany komunistické.)
Místopředseda dr Buday. (zvoní): Ďalším zaznačeným rečníkom je p. sen. Füssy. Dávam mu slovo.
Sen. Füssy (Farsky): Vážený senát!
Je pozoruhodným zjavom, že pán minister národnej obrany od niekoľko rokov nesťažuje si ani v zákonodarných sboroch, ani inde vo verejnosti. Boly veľmi obvyklé sťažnosti, že raz nemal pán minister nár. obrany ani toľko vojakov, aby mohol obstarať strážnu službu, indy zasa bolo chybou, že je krátka prezenčná doba, potom zas, že má málo poddôstojníkov a že v tak krátkej dobe a s tak málo poddostojníkmi nemožno obstarať výcvik. Teraz už, je dvojročná vojenská prezenčná doba, ba hovorí sa už i o zavedení trojročnej služby, nuž ale nováčkov možno vycvičiť už za dva roky, i keď je menej poddôstojníkov; ale že vraj už zasa je málo poddôstojníkov. A preto bolo treba tohoto nového návrhu o ďalejslúžiacich poddôstojníkoch. Nemožno-li vojakov vycvičiť ani počas dvojročnej prezenčnej služby, tu môže byť iba jedno vysvetlenie, a to je, že je toľko nováčkov, že ich nestačia vycvičiť. Aký je dnes početný stav nováčkov, poťažne prezenčnej armády, to dnes nevie nikto. Veď časť nováčkov, ktorí boli odvedení vlaní, bola povolaná do služby až v apríli t. r., keďže vlani ich bolo toľko, že ich neboli vstave umiestiť v kasárniach. A tiež za letošných odvodov sa povedalo že: "odvedú i hrbatého, kulhavého, ak je obuvníkom."
Sme tedy uprostred zbrojenia takého, že i srdce pánov generálov plesá radosťou, i keď srdce ustaraných matiek plače. Ale kto by si všímal takýchto malicherností.
Účelom práve pojednávanej osnovy je naverbovať nových poddôstojníkov na trvalú vojenskú službu. Podľa dôvodovej zprávy i podľa parlamentných výborových zpravodajcov návrh vracia sa k systému certifikátistov i býv. rak.-uh. monarchii. Nazdávam sa, že toto tvrdenie je veľmi odvážne. V prvom rade preto, lebo dávno pred válkou bolo o ďalej slúžiacích poddôstojníkov už po čas aktívnej služby inak postarané než dnes. A čo je pre nás zvlášte dôležité: v bývalej rakúsko-uhorskej armáde mohol docieliť kariéry každý bez rozdielu národnosti. Dnes síce dostáva sa prostému maďarskému vojakovi chvály, páni ministri národnej obrany uznávajú jeho prednosti, ale ako poddôstojník dotiahne to iba na slobodníka, nanajvýš na desiatnika, ďalšieho povyšovania niet. A ani reči nemôže byť už o tom, aby ďalej služiaci mohol po čas svojej aktívnej služby založiť rodinu.
Bolo by veľmi žiaducné, keby pán minister národnej obrany predložil verejnosti presnú statistiku o tom, koľko poddôstojníkov maďarskej národnosti je v armáde vôbec a koľko ich je v pomere k poddôstojníkom iných národností. Je to tiež dôležitá otázka hospodárská, lebo keby medzi poddôstojníkov zaradili tiež príslušný počet vojakov národnosti maďarskej, tu by sa zo žoldu dostalo maďarským poddôstojníkom asi 30 mil. Kč, čo v dnešnom svete nie je opovrženiahodný peniaz. Avšak ešte dôležitejšie by bolo vedieť, koľko vojakov maďarskej národnosti bolo prevzaté do štátnej služby po dokončení dvojročnej riadnej služby vojenskej. V posledných troch rokoch boly tu veľké akcie. Četníctvo finančná stráž hromadne prijímaly mladých vyslúžilých vojakov a vláde sa tu naskytuje hojná príležitosť ukázať, koľko Maďarom bývalým vojakom, dala kus chleba. Lebo jestliže sa príjme niekoľko maďarských mladíkov z vonkova k ústredným úradom, to ešte ne môžeme považovať za riešenie sociálnych problémov maďarskej mládeže.
Pojednávaná osnova je osnova na zbrojenie Ako pred rokami, tak i dnes musím konštatovať, že vláda namiesto toho, aby hľadala dorozumenia so súsedmi, považuje za vhodnejšie hrať si na veľmoc, zahrávať si s guľometmi a kanónami. Kde táto hra končí, nie je ťažko uhádnuť. Kanóny nevyrábajú sa na to, aby sa nimi orala pôda pod pšenicu. Je pozoruhodné, že ani osnova sama nepočíta s tým, že by niekto mohol po uplynutí 10 rokov použiť výhod v nej poskytovaných. Sľubuje síce penzijné nároky na základe §§ 25 a 210 zákona o platoch štátnych zamestnancov, avšak prevádzajúce nariadenie k týmto paragrafom po čas 12 rokov nebolo ešte vydané. A je otázkou, či po čas nových 10 rokov, t. j. do doby, kedy noví poddôstojníci mohli by sa dovolávať týchto neprevádzaných paragrafov - bude vari toto prevádzajúce nariadenie dohotovené.
Ako nakladá vláda s Maďarmi, to vysvitá i z tejto príznačnej okolnosti: Český a slovenský financ, colník, podúradník, preložený na kraj Maďarmi obydlený, soznámi sa s tamojším dievčaťom. Neraz požiada takýto financ, podúradník o povolenie k sňatku s maďarským dievčaťom. Nadriadené úrady však v každom prípade odoprú toto povolenie, lebo veď Maďar je "nespoľahlivý". Priznám sa úprimne, - že nie som priateľom manželství smiešaných národností a že v tomto prípade nezazlievam vláde to odmietavé stanovisko; zmieňujem sa o prípade len preto, aby som ukázal, že Maďar nehodí sa ani za ženu, akože by sa hodil za dobrého ďalej slúžiaceho poddôstojníka? A opakujem, že jestliže niekde, tak práve v armáde neznala býv. rak.-uh. monarchia žiadnych národnostných rozdielov a u nej bola smerodajná osobná spôsobilosť a šikovnosť a iné cnosti vojenské.
Ide o návrh na zbrojenie a tedy nebude od miesta otázka, či by pán minister národnej obrany nebol ochotný učiniť prejav, čo je pravda na zprávach, že vraj zbrojný priemysel československý zaviazal sa smluvne k tak veľkým dodávkam zbraní, že i zo zbraní, ktoré sú už v užívaní, musel veľké zásoby dodať Číne, aby vyhovel svojmu dodávkovému záväzku.
A keďže ide o návrh na zbrojenie, nemôžem obísť bezo slova príkaz záväzného nákupu plynových masiek. Tážem sa celej vlády, aké učinila opatrenia, aby zabránila neodôvodneným ziskom tovární na plynové masky. 15 milionov obyvateľstva musí si opatriť masku v cene 100 Kč priemerne; čo odpovedá presne obratu 1 1/2 miliardy Kč. A na tomto obrovskom obrate budú sa deliť tri či štyri firmy po uplynutí niekoľko mesiacov. A musím sa tázať: keď už vláda nariadila povinný nákup plynových masiek, prečo nariadila ĺen to, že zákazník je oprávnený požadovať, aby plynová maska bola vyskúšaná v komore so slzotvorným plynom? Prečo sa nenariadi, aby obchodník musel s maskou, ktorú predáva, vstúpiť i do komory s opravdovým jedovatým plynom? Lebo páni, ráčte dovoliť, bez tejto osobnej skúšky nebude mať zákazník dôvery v masku. Nech dá Pánboh, aby sme nikdy nemuseli vyskúšať, ako sa to osvedčí v praxi; ale aby niekto vydal 85 až 100 Kč a pritom sa musel ešte obávať, či sa maska v danom prípade osvedčí, nuž to nemôžem pokladať za dobrý mrav.
Osnovu, ktorá má, slúžiť výlučne veľkému zbrojeniu, neprijímam.
Místopředseda dr Buday (zvoní): Ku slovu neni nikto prihlásený, debata je skončená.
Prosím p. zpravodajca, má-li voľaký doslov, aby sa ujal slova.
Zpravodaj sen. Sehnal:Vážený senáte!
Pokládám za povinnost, abych odmítl všecky útoky a nájezdy, které zde byly podniknuty proti příslušníkům naší armády. (Hluk:)
Místopředseda dr Buday (zvoní): Prosím o kľud.
Prosím pánov senátorov, aby zaujali svoje miesta. (Děje se.)
Budeme hlasovať v čítaní prvom o celej osnove zákona, jeho nadpise, nadpisoch jednotlivých častí a paragrafov i s úvodnou formuľou najednou.
Sú nejaké námietky? (Námitek nebylo.) Nie sú.
Kto súhlasí s osnovou zákona, jeho nadpisom, nadpismi jednotlivých častí a paragrafov a úvodnou formuľou v čítaní prvom podľa zprávy výborovej, nech zdvihne hore ruku. (Děje se.)
To je väčšina. Tým osnova zákona s nadpisom, s nadpismi jednotlivých častí a paragrafov a úvodnou formuľou bola schválená v čítaní prvom podľa zprávy výborovej, súhlasne s predošlým usnesením posl. snemovne tlačivo 701.
Predsedníctvo senátu sa usnieslo podľa §u 54 jedn. poriadku, že sa bude hlasovať ešte v tejto schôdzi prejednávanej osnove zákona v čítaní druhom.
Ad 4. Druhé čtení osnovy zákona, jímž se mění a doplňuje zákon o umísťování déle sloužících poddůstojníků (tisk 703).
Pýtam sa pána zpravodajcu za výbor branný sen. Sehnala, zda navrhuje voľaké textové zmeny?
Zpravodaj sen. Sehnal: Ne.
Místopředseda dr Buday (zvoní): Nie.
Kto súhlasí s osnovou zákona, jeho nadpisom, s nadpismi jednotlivých častí a paragrafov a úvodnou formuľou, prijatou práve v čítaní prvom, tiež v čítaní druhom, nech zdvihne hore ruku. (Děje se.).
To je väčšina. Osnova zákona s nadpisom s nadpismi jednotlivých častí a paragrafov úvodnou formuľou bola schválená podľa zprávy výborovej tiež v čítaní druhom, sú hlasne s predošlým usnesením posl. snemovne tlačivo 701.
Kto súhlasí s piati rezoluciami otlačenými vo zpráve výborovej, nech zdvihne hore ruku. (Děje se.)
To je väčšina. Rezolúcie sa schvaľujú.
Vrátime sa teraz k prvému odstavcu po poriadku, a síce:
1. Druhé čtení schvalovacího usnesení, kterým se předkládá Národnímu shromáždění k projevu souhlasu dodatková dohoda k prozatímní obchodní dohodě mezi republikou Českoslovenkou královstvím Řeckým ze dne 30. července 1932, č. 135/1932 Sb. z. a n., sjednaná výměnou not ze dne 23. června a 2. července 1937 a uvedená v prozatímní platnost vládní vyhláškou ze dne 1. října 1937, č. 15 Sb, z. a n. ai 1938 (tisk 650).
Pýtam sa pánov zpravodajcov - za výbor národohospodársky sen. Jakubca a za výbor zahraničný sen. Javornického či navrhujú nejaké textové zmeny?
Zpravodaj sen. Jakubec: Ne.
Zpravodaj sen. Javornický: Nikoli.
Místopředseda dr Buday: Niet zmien. Kto súhlasí so schvalovacím usnesením prijatým už v čítaní prvom; také v čítaní druhom, nech zdvihne hore ruku. (Děje se.)
To je väčšina. Schvalovacie usnesenie bolo prijaté podľa zprávy výborovej v čítaní druhom. (Sen. Zimák: Prečo taký maďarizmzus "hore ruku"?)
Neráčte ma poučovať o slovenčine. Zaiste ovládam slovenčinu lepšie ako pánovia.
Pristúpime teraz k prejednávaniu odst. 2 poriadku:
2. Druhé čtení schvalovacího usnesení, kterým se předkládá Národnímu shromáždéní k projevu souhlasu dodatková úmluva pozměňující ujednání ze dne 26. června 1935 k hospodáŕské dohodé mezi republilou Českoslo venskou a říší Německou ze dne 29. června 1920, sjednaná dne 22. prosince 1937 a uvedená v prozatímná platnost vládní vyhláškou ze dne 21. ledna 1938, č. 17 Sb. z. a n. (tisk 651).
Pýtam sa pánov zpravodajcov - za výbor národohospodársky sen. Nováka (rep. ), a za výbor zahraničný sen. inž. Wintera - či navrhujú nejaké textové zmeny?
Zpravodaj sen. Novák (rep.): Nejsou žádné změny.
Zpravodaj sen. inž. Winter: Nikoliv.
Místopředseda dr Buday (zvoní): Kto súhlasí so schvalovacím usnesením prijatým už v čítaní prvom, tiež v čítaní druhom, nech zdvihne hore ruku. (Děje se.)
To je väčšina. Schvalovacie usnesenie bolo prijaté podľa zprávy výborovej v čítaní druhom.
Tým je vybavený poriadok dnešnej schôdze. Ohlasujem slávnemu senátu, že vyhradzujem cenzúre prvú reč p. sen. Füssyho v debate o drobných mincoch.
Sdělení předsednictva.
Změna ve výboru.
Do výboru rozpočtového za sen. dr Havelku nastupuje sen. Zeman.
Rozdané tisky.
Zprávy tisky 698, 702 a 703.
Zápisy o 114. a 115. schůzi senátu NSRČs.
Místopředseda dr Buday sdělil, že předsednictvo senátu se usneslo podle §u 40 jedn. řádu, aby se příští schůze svolala písemně nebo telegraficky s pořadem, jenž bude určen.
Schůze byla skončena v 11 hod. 45 min.