Toto boly len tak letmo poznámky k tomu, čo mi nevyhovovalo
alebo čo som nenašiel v tak vzácnom, v tak
krásnom expozé, ako bolo expozé pána
ministra Masaryka.
Ostáva mi nakoniec poďakovať sa v mene všetkých
Slovákov, ktorí sme videli prácu pána
ministra Masaryka v zahraničí i tu voči
Slovákom a hlavne jeho zvlášť milé
chovanie k nám všetkým, ktorým dokazoval,
že nám je zo všetkých skutočne
on najbližší. Bol by som nespravodlivý,
aby som podobne nepoďakoval dr Clementisovi za to,
čo vykonal jedinečne v londýnskom rozhlase
ako Peter Hron. Bol to on, ktorý za súčinnosti
ministra Lichnera v londýnskom rozhlase eliminoval
diferencie v ponímaní otázky československej
medzi Londýnom a Moskvou, a oni to boli, ktorí majú
lví podiel na tom, že táto diferenčná
názorová debata nedoniesla väčší
chaos našim doma, ktorí to nemohli správne
chápať, nemajúc náležitého
spojenia.
Týmito vďakami končiac, pripojujem sa k prehláseniam
svojich kolegov, že s radosťou budeme hlasovať
za expozé pána ministra. (Potlesk.)
Předseda: Ke slovu není již nikdo přihlášen,
rozprava je skončena.
Podle § 65 jedn. řádu jest rozpravu o vládním
prohlášení zakončiti hlasováním,
zda Prozatímní Národní shromáždění
prohlášení schvaluje.
Budeme tudíž hlasovati.
Kdo souhlasí s tím, aby Prozatímní
Národní shromáždění schválilo
prohlášení pana ministra zahraničí,
učiněné v 37. schůzi dne 6. března
1946, nechť pozvedne ruku. (Děje se.)
To je většina. Prohlášení pana
ministra zahraničí je schváleno. (Hlučný
potlesk.)
Tím je vyřízen první odstavec pořadu.
Přistoupíme k projednávání
druhého odstavce pořadu, jímž je
2. Zpráva výboru ústavně-právního
o vládním návrhu zákona (tisk 216)
o letním čase (tisk 250).
Zpravodajem je pan posl. dr Hájek. Dávám
mu slovo.
Zpravodaj posl. dr Hájek: Paní a pánové!
Důvody, které vedly k podání předloženého
návrhu, jsou, jak bylo již uvedeno v důvodové
zprávě, jednak hospodářské,
jednak sociální, dopravní a mezinárodní.
Letní čas byl již před válkou
zaveden v západoevropských státech a také
se tam osvědčil. My v našich zemích
jsme měli příležitost učinit
zkušenost s letním časem za doby poroby. Tehdy
to bylo v souvislosti s celkovým válečným
hospodářstvím, takže nám lze
velmi těžko činit závěry a přejímat
zkušenosti pro dnešek. Přes to však je možno
říci, že analogicky podle zkušeností
v jiných zemích je nutno se rozhodnout pro toto
opatření. Za prvé toto opatření
znamená v letní době prodloužení
večerních hodin a tím má blahodárný
vliv na úpravu pracovní doby a odpočinku
občanů. Za druhé je nutno brát v úvahu
možné úspory, úspory hospodářské,
zejména elektrické energie osvětlovací.
(Hluk.)
Předseda (zvoní): Prosím o
klid.
Zpravodaj posl. dr Hájek (pokračuje):
Je těžko zjistit, jaké celkové úspory
se tím dosáhne, neboť nám chybějí
příslušná statistická data pro
oblast celého státu. Lze však vidět
ze spotřeby elektrické energie v Praze, která
činila za rok asi půl miliardy kWh, že za platnosti
letního času v době nesvobody spíše
zde byla větší spotřeba elektrické
energie vzhledem k tomu, že letní čas byl zaveden
příliš brzy, t. j. od začátku
dubna, a končil příliš pozdě,
t. j. koncem října, takže nám vykazuje
vyšší spotřebu skoro o půl milionu
kWh. Ale kdyby byla letní doba zavedena později,
to jest po 15. dubnu, a končila se dříve,
to jest někdy v září, bylo by možno
ušetřiti proti normální době
asi 150 nebo více tisíc kWh.
Další důvody jsou mezinárodní.
Na poradě ECITO, to jest Evropské komise pro organisaci
pozemní dopravy v Luganu, v říjnu 1945, bylo
doporučeno, aby letní čas byl zaváděn
všude ve stejnou dobu. Na poradě o mezinárodních
spojích v listopadu 1945 bylo dohodnuto zavádět
letní čas současně s jízdním
řádem zpravidla v květnu a končil
by pak v říjnu, takže by r. 1946 letní
čas platil od 6. května do 6. října.
Je samozřejmě na vládě, aby nařízením
zavedla letní čas v souhlase s potřebami
našeho národního hospodářství
a v souhlase s mezinárodní situací. Proto
doporučuje ústavně-právní výbor,
aby tento návrh byl schválen v naznačeném
znění. (Potlesk.)
Předseda: Ke slovu není nikdo přihlášen,
rozprava odpadá.
Přistoupíme k hlasování.
Osnova má 2 paragrafy, nadpis a úvodní formuli.
Poněvadž není pozměňovacích
návrhů, dám o celé osnově hlasovati
najednou podle zprávy výborové. (Námitky
nebyly.)
Námitek není.
Kdo tedy souhlasí s celou osnovou zákona, to je
s jejími 2 paragrafy, nadpisem a úvodní formulí
podle zprávy výborové, nechť pozvedne
ruku. (Děje se.)
To je většina. Tím Prozatímní
Národní shromáždění přijalo
tuto osnovu zákona podle zprávy výborové
ve čtení prvém.
Z usnesení předsednictva podle § 54, odst.
1 jedn. řádu vykonáme ihned druhé
čtení.
Ad 2. Druhé čtení osnovy zákona
o letním čase (tisk 250).
Jsou nějaké návrhy oprav nebo změn
textových?
Zpravodaj posl. dr Hájek: Nejsou.
Předseda: Není tomu tak.
Kdo ve druhém čtení souhlasí s osnovou
zákona tak, jak ji Prozatímní Národní
shromáždění přijalo ve čtení
prvém, nechť pozvedne ruku. (Děje se.)
To je většina. Tím Prozatímní
Národní shromáždění přijalo
tuto osnovu zákona také ve čtení druhém.
Tím je vyřízen 2. odstavec pořadu.
podle § 2, odst. 4 jedn. řádu dal předseda
na dnešní schůzi posl. dr Burešovi,
Machačové, Kubínovi, Mrázovi,
Teslovi, Holušovi, St. Novákovi,
dr Veverkovi, Ant. Gottvaldovi a Větrovi;
dodatečně pro schůze konané dne 30.,
31. ledna a 13. a 14. února 1946 posl. Jos. Horváthovi.
Klub poslanců čs. strany lidové vyslal do
výboru rozpočtového posl. Klimka
za posl. Vojance.
posl. Jungwirthové min. národní obrany a
min. financí ve věci finanční výpomoci
demobilisovaným příslušníkům
čs. armády v zahraničí (D 15).
za schůze:
Vládní návrh zákona o vázaném
devisovém hospodářství (devisový
zákon) (tisk 212),
vládní návrh zákona o úpravě
pracovních poměrů dotčených
důsledky národní revoluce (tisk 228),
vládní návrh zákona, kterým
se mění zákon ze dne 12. srpna 1921, č.
304 Sb., o zabírání budov nebo jejich částí
(tisk 235),
návrh posl. inž. Kopeckého, Štambachra,
Soukupa, inž. dr Bendy, Konvaliny, Váni, Kaďůrka,
dr Moravce, Desenského, Štěpána, Nermutě,
Holcmana, dr Nováka a Trojanové na vydání
zákona o organisaci zemědělců republiky
Československé (tisk 242).
Interpelace posl. Chomutovského min. vnitra, spravedlnosti,
zemědělství a financí (tisk 224).
výboru rozpočtovému vládní
návrh tisk 212, výboru soc.-politickému
vládní návrh tisk 228, výboru
technicko-dopravnímu vládní návrh
tisk 235,
výborům ústavně-právnímu
a rozpočtovému vládní návrh
zákona o organisaci zemědělců republiky
Československé (tisk 188).
přikázal předseda návrh tisk 242.
Předseda sdělil, že se předsednictvo
usneslo, aby se příští schůze
konala v úterý dne 26. března 1946 o 14.
hod.
Zpráva výboru rozpočtového o vládním
návrhu (tisk 230) státního rozpočtu
republiky Československé a finančního
zákona na rok 1946 a rozprava o prohlášení
ministra financí, učiněném ve 36.
schůzi Prozatímního Národního
shromáždění dne 5. března 1946.