(1) Pro hospodaření na půdě podléhající
výkupu platí ustanovení. zákona ze
dne 1. dubna 1947, č. 55 Sb., o pomoci rolníkům
při uskutečňování zemědělského
výrobního plánu, bez časového
omezení. V případě potřeby
lze na půdu podléhající výkupu
zavésti národní správu, a to i na
Slovensku, podle § 3 dekretu presidenta republiky ze dne
19. května 1945, č. 5 Sb., o neplatnosti některých
majetkově-právních jednání
z doby nesvobody a o národní správě
majetkových hodnot Němců, Maďarů,
zrádců a kolaborantů a některých
organisací a ústavů.
(2) Při převzetí vykoupené půdy
jsou vlastníci živého a mrtvého zařízení,
jež až dosud sloužilo hospodaření
na ní, povinni pro.dati státu za úřední
cenu poměrnou část tohoto zařízení;
není-li stanovena úřední cena, platí
cena obecná. Bližší předpisy k
provádění tohoto ustanovení vydá
ministr zemědělství vyhláškou
v Úředním listě.
(1) Rolnické komise jsou místní a okresní.
Místní rolnickou komisi, skládající
se z 5 až 10 členů, zvolí si oprávnění
uchazeči při místním národním
výboru, v jehož obvodu se nachází půda
podléhající výkupu, a v sousedních
zájmových obcích. Zástupci místních
rolnických komisí zvolí na schůzi
10 člennou okresní rolnickou komisi při okresním
národním výboru. Okresní rolnická
komise je koordinačním orgánem místních
rolnických komisí při okresním národním
výboru.
(2) Přesahuje-li půda podléhající
výkupu obvod jedné obce, mohou rolnické komise
zúčastněných obcí konati společné
schůze za účelem jednotného postupu
a pověřiti své zástupce vyřizováním
společných věcí.
(3) Rolnické komise zejména zjišťují
půdu podléhající výkupu a okolnosti
rozhodující podle § 1, odst. 4, sjednávají
dohody, pokud jde o výběr půdy vlastníku
ponechané, spolupůsobí v přídělovém
řízení podle § 16, jakož i při
stanovení náhrad a přídělových
cen, dále podávají odvolání
podle § 21 a vypracovávají posudky na žádost
ministerstva zemědělství nebo jeho orgánů.
(4) Ministerstvo zemědělství může
vyslati k rolnickým komisím odborné orgány
ke zdolání úkolů spojených
s prováděním tohoto zákona.
(5) Bližší předpisy o složení,
u.stavení a působnosti rolnických komisí
vydá ministr zemědělství vyhláškou
v Úředním listě.
(1) Pokud si vykoupenou půdu neponechá stát
za náhradu pro účely veřejné
nebo pro budoucí příděl, přidělí
ji ministerstvo zemědělství do vlastnictví:
a) malozemědělcům k doplnění
jejich nesoběstačných usedlostí,
b) drobným pachtýřům, zejména
pokud jde o příděl půdy jimi dosud
obdělávané, neuchází-li se
o tuto půdu pachtýř, který pozbyl
pachtu po vyhlášení zákona ze dne 3.
července 1947, č. 139 Sb., o rozdělení
pozůstalostí se zemědělskými
podniky a o zamezení drobení zemědělské
půdy, při čemž souhrn vlastní
a přidělené půdy nesmí převyšovati
výměru stanovenou pro příděl
v odstavci 2, bez újmy ustanovení odstavce 5, předposlední
věty,
c) zemědělským zaměstnancům,
malozemědělcům a jiným osobám
k vytvoření zemědělských soběstačných
usedlostí,
d) malým a středním zemědělcům,
jimž byla po 1. lednu 1930 půda vyvlastněna
na stavby cest, železnic nebo jiných objektů
veřejného zájmu,
e) obcím a okresům, jakož i jiným veřejnoprávním
korporacím pro účely veřejné,
zejména pro plánovité provádění
bytové péče, a obecně prospěšným
stavebním a bytovým družstvům,
f) zemědělským výrobním družstvům
k účelům společného hospodaření
a jiným zemědělským družstvům
pro potřeby jejich provozu,
g) dělníkům, veřejným a soukromým
zaměstnancům a maloživnostníkům
do výměry nejvýše 0.5 ha pro stavbu
vlastního domu nebo na zřízení zahrádky
nebo rozšíření provozních zařízení,
h) na návrh příslušného ministra
průmyslovým podnikům, pokud ji nutně
potřebují ke svému řádnému
provozu a rozvoji.
(2) Při provádění přídělu
jest postupovati tak, aby bez újmy přednostního
práva (odstavec 5) bylo uspokojeno co nejvíce uchazečů
z řad držitelů nesoběstačných
usedlostí a aby tyto usedlosti byly doplněny nejvýše
na míru soběstačnosti. Za soběstačné
usedlosti se považují usedlosti s nejmenší
výměrou půdy 5 ha v oblasti řepařské,
8 ha v oblasti obilnářské, 10 ha v oblasti
bramborářské a 15 ha v oblasti pastvinářské.
Neodpovídá-li bonita půdy průměrné
bonitě výrobní oblasti, může
býti nejmenší výměra posuzována
podle oblasti, které svojí bonitou odpovídá.
Je-li dostatek půdy, lze po uspokojení oprávněných
uchazečů přiděliti půdu k doplnění
usedlostí až do dvojnásobku nejmenší
výměry soběstačné usedlosti.
Pro určení jednotlivých výrobních
oblastí platí vládní nařízení
ze dne 21. října 1947, č. 183 Sb., jímž
se určují zemědělské výrobní
oblasti.
(3) Uchazeči o příděl uvedení
v odstavci 1 musí dále prokázati:
a) že jsou československými státními
občany nebo že jsou za ně považováni
podle § 1 nebo § 2 ústavního zákona
ze dne 12. dubna 1946, č. 74 Sb., o udělení
státního občanství krajanům
vracejícím se do vlasti,
b) že jak oni, tak i jejich rodinní příslušníci,
žijící s nimi ve společné domácnosti,
jsou české, slovenské neb jiné slovanské
národnosti, že pravoplatným výrokem
trestního soudu pro zločin neztratili volební
právo a že jsou národně a státně
spolehliví. Ustanovení o národnosti neplatí
u osob jmenovaných v §§ 1 a 6 zákona ze
dne 19. prosince 1946, č. 255 Sb., o příslušnících
československé armády v zahraničí
a o některých jiných účastnících
národního boje.za osvobození. Pokud jde o
osoby uvedené v § 84, odst. 1 zákona ze dne
18. července 1946, č. 164 Sb., o péči
o vojenské a válečné poškozence
a oběti války a fašistické persekuce,
neplatí ustanovení o národnosti, ačli
nejde o příslušníky národnosti
německé nebo maďarské.
(4) Oprávnění uchazeči (odstavec 1),
kteří nemají trvalé bydliště
v obci, v jejímž obvodě leží přidělovaná
půda, mají nárok na příděl
půdy v této obci pouze tehdy, nemohou-li dostati
příděl půdy podle dekretů presidenta
republiky ze dne 21. června 1945, č. 12 Sb., o konfiskaci
a urychleném rozdělení zemědělského
majetku Němců, Maďarů, jakož i
zrádců a nepřátel českého
a slovenského národa, a ze dne 20. července
1945, č. 28 Sb., o osídlení zemědělské
půdy Němců, Maďarů a jiných
nepřátel státu českými, slovenskými
a jinými slovanskými zemědělci, nebo
podle nařízení Slovenské národní
rady ze dne 23. srpna 1945, č. 104 Sb. n. SNR, o konfiskaci
a urychleném rozdělení zemědělského
majetku Němců, Maďarů, jakož i
zrádců a nepřátel slovenského
národa, ve znění nařízení
Slovenské národní rady ze dne 14. května
1946, č. 64 Sb. n. SNR, a ze dne 19. prosince 1947, č.
89 Sb. n. SNR.
(5) Přednostní právo na příděl
půdy mají oprávnění uchazeči
(odstavec 1), a to
a) drobní pachtýři, uvedení v odstavci
1, písm. b),
b) malozemědělci a drobní pachtýři
poškození válkou,
c) uchazeči uvedení v odstavci 1, písm. d),
d) výkonní zemědělci, kteří
po 1. lednu 1930 pozbyli svého majetku bez svého
zavinění exekučním prodejem, pokud
jde o tento majetek nebo jeho část,
e) krajané vracející se do vlasti, uvedení
v zákonu ze dne 1. července 1947, č. 138
Sb., o péči o přistěhovalce, jakož
i o některých jejich přednostních
právech,
f) osoby uvedené v § 84, odst. 1 zák. č.
164/ 1946 Sb.,
g) ustupující spoludědicové podle
§ 10 zák. č. 139/1947 Sb. Mezi osobami jednotlivých
skupin, uvedených pod písm. a) až g), mají
v prvé řadě přednostní právo
na příděl půdy osoby jmenované
v §§ 1 a 6 zák. č. 255/1946 Sb. Jde-li
o osoby uvedené pod písm. a), poskytne se jim příděl
půdy až do dvojnásobku soběstačných
usedlostí bez ohledu na předposlední větu
odstavce 2, nejméně však 15 ha. Při
tom se do této výměry započítává
výměra vlastní půdy těchto
pachtýřů.
(6) Lesní celky, pokud se nepřidělí
státu, se přidělují svazkům
územní samosprávy nebo lesním družstvům,
nepřesahují-li zpravidla výměru 100
ha, ve zvlášť výjimečných
případech lesním družstvům až
do výměry 250 ha, při čemž budiž
přihlíženo k potřebám arondace
hospodářských lesních celků.
Za lesní družstva se považují družstva
utvořená ze svazků územní samosprávy
nebo z jednotlivců, pokud jsou oprávněnými
uchazeči podle tohoto zákona. Jednotlivým
výkonným zemědělcům lze přiděliti
menší lesní půdu ve výměře
kolem 2 ha, uzavřenou nebo vklíněnou do jejich
zemědělského majetku nebo přídělu.
(7) Vyžaduje-li toho potřeba přídělu
nebo veřejný zájem, může býti
sjednána směna půdy vykoupené podle
tohoto zákona.
(8) Přídělové řízení
provádí ministerstvo zemědělství
v součinnosti se zástupci uchazečů
(rolnickými komisemi).
(9) Pro úpravu právních poměrů
vztahujících se na přidělenou půdu
platí přiměřeně ustanovení
části IV zákona ze dne 8. května 1947,
č. 90 Sb., o provedení knihovního pořádku
stran konfiskovaného nepřátelského
majetku a o úpravě některých právních
poměrů vztahujících se na přidělený
majetek.
(10) Bližší předpisy k provedení
ustanovení odstavců 1 až 9 vydá ministr
zemědělství vyhláškou v Úředním
listě.
Přidělená půda přechází
dnem převzetí držby do vlastnictví přídělce.
Přídělce je povinen na přidělené
půdě osobně pracovati s péčí
řádného hospodáře.
(1) Ministerstvo zemědělství může
vyhláškou uveřejněnou ve Sbírce
zákonů a nařízení přenésti
obstarání knihovního pořádku
na půdě přidělené podle tohoto
zákona v zemích České a Moravskoslezské
na Fond; na Slovensku obstarává provedení
knihovního pořádku pověřenectvo
zemědělství a pozemkové reformy podle
směrnic ministerstva zemědělství.
(2) Pro provádění knihovního pořádku
platí přiměřeně ustanovení
zákona č. 90/1947 Sb., při čemž
vlastnické právo k přiděleným
nemovitostem může býti přímo
převedeno z dosavadních vlastníků
na přídělce.
Provádějí-li se v obci úpravy podle
scelovacího nebo vodního zákona, je přídělce
povinen podrobiti svůj pozemkový majetek těmto
úpravám.
(1) O zabezpečení zaměstnanců na vykoupené
půdě, kteří výkupem ztratí
své dosavadní zaměstnání, platí,
a to i na Slovensku, přiměřeně zákon
ze dne 30. ledna 1947, č. 16 Sb., o umístění
a jiném zaopatření zaměstnanců
na zkonfiskovaném zemědělském majetku
a jejich rodinných příslušníků,
s těmito odchylkami:
1. kde se v zákonu č. 16/1947 Sb. mluví o
zkonfiskovaném zemědělském majetku,
po případě o jeho konfiskaci podle dekretu
č. 12/1945 Sb., rozumí se podle tohoto zákona
půda vykoupená, po případě
výkup;
2. kde se v zákonu č. 16/1947 Sb. mluví o
Národním pozemkovém fondu při ministerstvu
zemědělství, rozumí se tím
na Slovensku pověřenectvo zemědělství
a pozemkové reformy;
3. ustanovení § 5, odst. 3, jakož i § 8,
odst. 2 zák. č. 16/1947 Sb., pokud se týká
nároků z dřívějšího
pracovního (služebního) poměru, neplatí
pro účely tohoto zákona;
4. v §§ 1 a 2 zák. č. 16/1947 Sb. uvedený
den 23. června 1945 se nahrazuje dnem, kterým bude
půda podle tohoto zákona vykoupena;
5. na Slovensku mohou zaměstnanci, uvedení v §
4 zák. č. 16/1947 Sb., žádati o příděl
podle nařízení č. 104/1945 Sb. n.
SNR ve znění nařízení č.
64/1946 Sb. n. SNR a č. 89/1947 Sb. n. SNR s přednostním
právem jako osoby jmenované v § 12 uvedeného
nařízení;
6. podle § 5 zák. č. 16/1947 Sb. přiznají
nositelé veřejnoprávního pojištění
starobní nebo invalidní důchod počínajíc
dnem, kterým se v důsledku provádění
výkupu skončil pracovní poměr zaměstnance
na vykoupené půdě;
7. místo dne 23. června 1945 a počátečního
dne účinnosti zákona č. 16/1947 Sb.,
o nichž se mluví v § 6 téhož zákona,
nastupuje počáteční den účinnosti
tohoto zákona;
8. žádosti podle § 8 zák. č. 16/1947
Sb. jest podati do 60 dnů ode dne, kterým bude půda
podle tohoto zákona vykoupena;
9. pro Slovensko platí, pokud jde o ustanovení §
9 zák. č. 16/1947 Sb., místo ustanovení
dekretů č. 12/1945 Sb. a č. 28/1945 Sb. obdobně
ustanovení nařízení č. 104/1945
Sb. n. SNR, ve znění nařízení
č. 64/1946 Sb. n. SNR a č. 89/1947 Sb. n. SNR;
10. ustanovení § 11 zák. č. 16/1947
Sb. tu neplatí.
(2) Ministr zemědělství se zmocňuje,
aby upravil a ve Sbírce zákonů a nařízení
vyhlásil v nepřetržitém sledu paragrafů
znění zákona č. 16/1947 Sb. pro účely
tohoto zákona, jak vyplývá z úpravy
uvedené v odstavci 1.
Z rozhodnutí okresního národního výboru
lze se odvolati k zemskému národnímu výboru,
na Slovensku k pověřenectvu zemědělství
a pozemkové reformy. Proti souhlasným rozhodnutím
není opravného prostředku. Proti pozměňujícímu
rozhodnutí zemského národního výboru,
na Slovensku pověřenectva zemědělství
a pozemkové reformy, lze se odvolati k ministerstvu zemědělství.
(1) Pokud ministr (ministerstvo) všeobecně upraví
podle předcházejících ustanovení
některou věc, učiní tak pro Slovensko
po vyjádření příslušného
pověřence (pověřenectva), který
se po případě dohodne se zúčastněnými
pověřenci (pověřenectvy).
(2) Ministři (ministerstva) a Fond vykonávají
svoji působnost podle tohoto zákona na Slovensku
prostřednictvím příslušných
pověřenců (pověřenectev), kteří
se při tom řídí směrnicemi
vydanými příslušným ministrem
(ministerstvem), po případě Fondem.
(3) Vyhlášky uveřejněné v Úředním
listě, vydané podle tohoto zákona, uveřejní
příslušný pověřenec též
v Úředním věstníku.
Právní jednání, písemnosti
a knihovní zápisy, kterých je třeba
k provedení tohoto zákona, jsou osvobozeny od poplatků,
daní a dávek, včetně dávky
z přírůstku hodnoty nemovitostí.
(1) Ustanovení §§ 1 až 4 zákona ze
dne 12. srpna 1921, č. 323 Sb., kterým se blíže
upravuje dávka z majetku a z přírůstku
na majetku u majetku zabraného, ve znění
předpisů jej měnících a doplňujících,
platí obdobně též pro majetkové
dávky podle zákona ze dne 15. května 1946,
č. 134 Sb., o dávce z majetkového přírůstku
a o dávce z majetku, a podle zákona ze dne 31. října
1947, č. 185 Sb., o mimořádné jednorázové
dávce a mimořádné dávce z nadměrných
přírůstků na majetku, s těmito
odchylkami:
1. bude-li půda úplně nebo částečně
vykoupena do 10 let od počátečního
dne účinnosti tohoto zákona, odepíše
se poměrná část dávky z majetku,
dávky z majetkového přírůstku,
mimořádné jednorázové dávky
podle § 3, odst. 1, písm. b) zák. č.
185/1947 Sb. a mimořádné dávky z nadměrných
přírůstků na majetku, kterými
jest dosavadní vlastník povinen, za těchto
předpokladů:
a) dávka z majetku, mimořádná jednorázová
dávka podle § 3, odst. 1, písm. b) zák.
č. 185/1947 Sb. a mimořádná dávka
z nadměrných přírůstků
na majetku tehdy, je-li hodnota vykoupené půdy,
zjištěná pro účely těchto
dávek, vyšší než náhrada podle
ustanovení tohoto zákona;
b) dávka z majetkového přírůstku
tehdy, je-li částka, kterou byly oceněny
jednotlivé majetkové předměty a práva,
patřící k vykoupené půdě,
jako majetkové přírůstky, snížená
o hodnotu majetkových úbytků, k nímž
došlo u týchž předmětů a
práv, vyšší než náhrada připadající
na ně podle ustanovení tohoto zákona. Nelze-li
takto zjistiti nárok na odpis dávky, sníží
se částka uvedená v předchozí
větě v témž poměru, v jakém
jest hodnota vykoupené půdy, vypočtená
pro dávku z majetku, k náhradě, po případě,
v jakém poměru by tato hodnota - bez jakýchkoliv
přirážek nebo srážek - byla k náhradě,
kdyby dosavadní vlastník byl dávkou z majetku
povinen.
2. Zhoršil-li se stav vykoupené půdy od rozhodného
dne konečného (t. j. 15. listopadu 1945 nebo 31.
prosince 1947) do dne výkupu tak, že zhoršení
mělo vliv na stanovení náhrady, připočte
se tento úbytek, má-li se zjistiti nárok
na odpis dávky, podle č. 1 k náhradě.
Naproti tomu se od náhrady odečte hodnota, jakou
byly při stanovení náhrady oceněny
investice, k nimž došlo po rozhodném dni konečném.
(2) Poplatníkům, kterým byla půda
podle tohoto zákona vykoupena, poskytne vyměřovací
úřad na žádost bezúročný
odklad placení mimořádné jednorázové
dávky a mimořádné dávky z nadměrných
přírůstků na majetku podle zákona
č. 185/1947 Sb., které připadají poměrně
na vykoupenou půdu a nebyly dosud zaplaceny, do té
doby, dokud nebude rozhodnuto o výši pohledávky
vyplývající z nároku na náhradu
za vykoupenou půdu. Posečkaná část
dávek uhradí se odpočtem z přiznané
náhrady.
(1) Kdo nepředloží včas soupis (§§
7 a 8), nebo kdo v něm učiní úmyslně
nepravdivé údaje, dále, kdo uvede nepravdivé
údaje, aby získal výhody podle § 1,
odst. 4 a 5, § 16 nebo § 20, bude potrestán -
nejde-li o čin jinak trestný - okresním národním
výborem pro přestupek pokutou do 50.000 Kčs
nebo vězením do 6 měsíců, po
případě oběma těmito tresty.
Ukládá-li se pokuta, budiž zároveň
pro případ nedobytnosti vyměřen náhradní
trest vězení v mezích sazby trestu na svobodě.
(2) Trestnost přestupků uvedených v odstavci
1 se promlčuje v době jednoho roku ode dne, kdy
byly spáchány.
Tento zákon nabývá účinnosti
dnem vyhlášení; provede jej ministr zemědělství
v dohodě se zúčastněnými členy
vlády.
K § 1, odst. 3: Místní rolnické komise,
pokud se usnášejí o tom, zda-li má býti
ponechána dosavadním právním subjektům
půda zádušní nebo obroční,
nechť přihlížejí zejména
k celkové místní potřebě půdy
pro účely přídělu.
K § 15: Je-li v místě dostatek zemědělské
půdy pro uspokojení místních oprávněných
uchazečů, mohou místní rolnické
komise navrhnouti, aby byla k žádosti místně
příslušného církevního
subjektu státem uznaných církví přidělena
tomuto subjektu zemědělská půda ve
výměře, na níž se usnes.e místní
rolnická komise, která však nemůže
býti vyšší než 5, 8, 12 nebo 15 ha
půdy podle výrobních oblastí (zák.
č. 139/1947 Sb.).
V obou výše uvedených případech
přihlížejí místní rolnické
komise též k tomu, jaký postoj zachovali místní
duchovní zástupci těchto církevních
subjektů k národnímu boji za osvobození
nebo zachovávají k lidově demokratickému
státnímu zřízení.