Rozsah osvobození dalších příjmů vychází z doposud platné úpravy s tím, že se nově váže osvobození u příjmů z prodeje cenných papírů a nemovitostí na časovou lhůtu obdobně jako v cizině.
Daňové osvobození se nevztahuje na příjmy diplomatů, konsulů, pracovníků diplomatických zastoupení a konsulárních úřadů a jiných exteritoriálních osob z výdělečných činností; tyto příjmy nejsou od zdanění osvobozeny ani podle Vídeňských úmluv o diplomatických a konsulárních stycích (vyhlášky č. 157/1964 Sb. a č. 32/1969 Sb.).
K § 5
Do základu daně se zahrnují příjmy dosažené v kalendářním roce, pokud jsou předmětem daně, nejsou od zdanění osvobozeny a nevybírá se z nich srážková daň paušální sazbou (§ 12). Do jednoho základu daně se včítají příjmy poplatníka z různých zdrojů, např. z podnikatelské činnosti, ze zemědělské výroby, za znalecké posudky pro občany, za pronájem bytu atd.
Do základu daně se v zásadě včítají příjmy snížené o výdaje vynaložené na jejich dosažení, zajištění a udržení (§ 9). Přihlíží se k příjmům a výdajům, které byly uskutečněny v kalendářním roce, za který se daň vyměřuje; k pohledávkám a zásobám na počátku roku se nepřihlíží. Vede-li však poplatník o své činnosti podvojné účetnictví podle obecně závazných předpisů, zjistí se základ daně z tohoto účetnictví.
Podnikatelé, kteří budou zapsáni v podnikovém rejstříku a budou ze zisku platit důchodovou daň, budou platit daň z příjmů obyvatelstva jen z té částky, kterou použijí pro vlastní spotřebu (nikoliv na rozvoj podnikání, na odměny pracovníkům z výsledku hospodaření apod.). Jde jak o částky, které takto podnikatel použije z rozdělení zisku po zdanění důchodovou daní, tak i o částky své tzv. podnikatelské odměny zahrnuté do nákladů pro stanovení důchodové daně v maximální výši 10 tis. Kčs měsíčně.
Budou-li manželé vykonávat výdělečnou činnost společně jako hlavní zaměstnání (i když např. jeden z manželů bude provozovatelem činnosti a druhý mu bude vypomáhat), zjistí se rozdíl mezi příjmy a výdaji z takto vykonávané činnosti a za příjem (základ daně) každého z manželů se bude považovat polovina. Tím se mimo jiné zmírní progrese zdanění, avšak oba manželé budou pojištěni a budou platit příspěvek (pojistné) na své nemocenské a sociální zabezpečení.
V ostatních případech (např. u obou manželů půjde o vedlejší zaměstnání nebo u jednoho půjde o hlavní a u druhého o vedlejší zaměstnání), lze společný příjem snížený o výdaje z výdělečné činnosti dělit jen nejméně 70% na jednoho z manželů a nejvýše 30% na vypomáhajícího druhého z manželů. V zásadě jde o situaci, jako by jednomu z manželů, který je provozovatelem činnosti, druhý za odměnu vypomáhal.
K § 6
Vymezení příjmů ze zemědělské výroby vychází ze zákona č. 172/1988 Sb., o zemědělské dani. Dani podrobený příjem ze zemědělské výroby zahrnovaný do celkového ročního základu daně poplatníka se určí buď jako rozdíl mezi příjmy a výdaji nebo na principu průměrné normy výnosnosti.
K § 7
Dani podrobený příjem je definován v zásadě shodně jako rozdíl mezi příjmy a výdaji jak při soukromém podnikání občanů podle příslušného zákona, tak i při jiných výdělečných činnostech soustavně provozovaných.
K § 8
Jde jednak o jednorázové a nahodilé příjmy bez znaku soustavnosti výdělečné činnosti a dále o příjmy, k jejichž dosažení poplatník nepřispěl osobním pracovním vkladem.
I když může jít o příjmy za použití vlastního zařízení, stroje, auta apod., k amortizaci takového zařízení se nepřihlédne (vyjma použití procentní sazby z příjmu na výdaje podle § 9 odst. 4, v nichž podle povahy je k amortizaci přihlédnuto).
K § 9
Výdaje vynaložené na dosažení a zajištění příjmu a výdaje na udržení příjmu se od příjmu pro stanovení dani podrobené části z příjmu odečtou buď ve skutečné výši (prokázané výdaje) anebo procentem z příjmu diferencovaně podle druhu příjmů, což je praktické např. u poplatníků provozujících zemědělskou výrobu, při pronájmu nemovitostí, přechodném ubytování a podnájmu a provozuje-li poplatník výdělečné činnosti v menším rozsahu.
Aby po vydání zákona nebylo nutno vydávat různé metodické návody a postupy a sám poplatník bezpečně věděl, zda a která vynaložená částka je výdajem snižujícím dosažený příjem před zdaněním, obsahuje zákon ustanovení o tom, které částky, u nichž by mohlo dojít ke sporu, se za výdaj odčitatelný od příjmu považují a které výdajem na dosažení a zajištění příjmu nejsou.
Odpisy základních prostředků budou odečítány od dosaženého příjmu způsobem a ve výši podle obecně závazného předpisu pro odpisování základních prostředků; od 1. 1. 1991 se předpokládá nová úprava odepisování základních prostředků.
V přechodných a závěrečných ustanoveních zákona se umožňuje zrychlené odepisování základních prostředků za rok 1990.
K § 10
Základ daně je podle předchozích ustanovení v zásadě definován jako rozdíl mezi příjmy a výdaji.
Před vlastním výpočtem daně se od základu daně dále odečtou položky mající charakter daněprostého minima, které je diferencováno podle toho, zda příjmy podléhající dani z příjmů obyvatelstva jsou hlavním zdrojem příjmu poplatníka či nikoli a dále s přihlédnutím k sociálním aspektům.
V rámci sociálních prvků se zohledňuje péče o dítě (v zásadě stejně jako u poplatníků daně ze mzdy bez ohledu, zda jde o jedno či více dětí v přímé péči), placení výživného na děti, vlastní invalidita poplatníka a okolnost, je-li manželka poplatníka bez vlastního příjmu, popř. má-li vlastní příjem jen do 1 000,- Kčs měsíčně (např. minimální důchod ze sociálního zabezpečení).
K § 11
Sazba daně je stanovena klouzavě progresivní se širokými pásmy progrese tak, aby se v nejvyšších příjmových pásmech přibližovala úrovni důchodové daně placené organizacemi ze zisku.
V dani není zahrnuto pojistné poplatníka na své nemocenské a důchodové zabezpečení, které bude platit samostatně podle předpisů o sociálním zabezpečení.
K § 12
Pro vybrané druhy příjmů se daň stanoví jednotným procentem z příjmu, bez ohledu, zda a jak vysoké jiné příjmy podléhající dani poplatník pobírá. Subjekt poskytující tyto příjmy vybere daň srážkou z příjmu (§ 21). Tím se zamezí i daňové administrativě v případech, že by tyto příjmy byly zdaňovány s ostatními příjmy poplatníka na podkladě daňového přiznání a zajistí se, aby daň bylo vůbec možno vybrat.
Sazby jsou stanoveny obdobně jako u důchodové daně vybírané srážkou.
K § 13
Možnost stanovit daň paušální částkou se přejímá z dosavadní úpravy pro případy, kdy daňová správa může objektivně odhadnout předem předpokládanou výši zdanitelného příjmu.
K § 14
Úleva na pracovníky se změněnou pracovní schopností, které bude poplatník zaměstnávat, se stanoví obdobně jako u důchodové daně s cílem podpořit vytváření pracovních příležitostí pro tyto osoby.
Kromě toho se navrhuje zmocnění pro správce daně k povolování úlev poplatníkům, kteří pobírají invalidní důchod a vykonávají činnost bez zaměstnanců nebo nejvýše s jedním pracovníkem. Úplné osvobození je pak možno přiznat nevidomým nebo občanům s těžkými ortopedickými vadami. Cílem je i daněmi podporovat zapojení těchto lidí do hospodářského života.
K § 15 a 16
Povinnost uložená poplatníkovi oznamovat správci daně zahájení nebo ukončení činnosti a pobírání příjmů podrobených dani slouží k evidenci poplatníků a k jejich zdanění. Tato povinnost se nevztahuje na poplatníky, kteří mají jen jednorázové příjmy a dále na poplatníky, kteří jsou registrováni a o nichž má správce daně přehled zasláním opisu rozhodnutí o registraci.
Zdaňovacím obdobím bude i nadále kalendářní rok.
K § 17
Lhůta k podání přiznání k dani se přesouvá z dosavadního 31. ledna na 15. února, takže poplatník bude mít dostatečně dlouhou dobu k správnému vyhotovení přiznání za uplynulé zdaňovací období. Přitom se správci daně umožňuje, aby v jednotlivých odůvodněných případech mohl lhůtu k podání přiznání prodloužit. Přiznání nepodává poplatník, jemuž byla daň stanovena paušální částkou během zdaňovacího období a dále z příjmů, z nichž byla daň vypořádána srážkou.
K § 18
Navržený způsob zaokrouhlování základu daně, daně, záloh na daň a penále zjednodušuje daňové řízení a je výhodné jak pro poplatníka, tak pro správce daně.
K § 19
Navrhovaným ustanovením o nevyměřování daně do 100 Kčs nebude značná část drobných poplatníků tuto daň platit a odpadne tak administrativa spojená s vyměřováním a placením drobných částek daně. V zájmu administrativního zjednodušení se pro poplatníky, kteří mají výhradně příjem ze zemědělské výroby, zachovává dosavadní způsob vyrozumívání poplatníků o vyměření daně formou hromadného předpisného seznamu.
K § 20
Způsob placení záloh na daň pro poplatníky, kteří mají příjem ze zemědělské výroby, je stanoven odchylně od placení záloh na daň ostatními poplatníky, a to s ohledem na průběh příjmů během roku.
Zvyšuje se hranice, do které se neplatí zálohy na daň z dosavadních 100 Kčs a 300 Kčs na 2 000 Kčs a daň do této hranice zaplatí poplatníci po uplynutí roku do lhůty pro podání přiznání.
K § 21 a 22
V tomto ustanovení se stanoví povinnosti pro fyzické nebo právnické osoby, které sráží daň z úhrad vyplácených poplatníkovi. Jde o způsob, který je již uplatňován podle zákona o důchodové dani a jeho smyslem je zjednodušeným způsobem zajistit zaplacení daně.
K § 23
Placení penále se nestanoví toliko jednorázově ke lhůtám splatnosti jako dosud, ale stanoví se za každý měsíc a tím se zvýrazňuje postih za neplacení daně nebo záloh na daň do lhůty splatnosti. Formou penále až do 100% rozdílu daně se navrhuje postihovat poplatníky, kteří v přiznání neuvedli všechny příjmy podléhající dani nebo uplatni li výdaje, které neodpovídaly skutečnosti. V zájmu administrativního zjednodušení stanoví se hranice 100 Kčs, do které se penále nebude předepisovat a která již byla stanovena v zákoně o zemědělské dani. Dále se správce daně zmocňuje, aby při překročení lhůty splatnosti do 10 dnů mohl penále prominout.
K § 24
Uložení záznamní povinnosti je opatřením, na základě kterého si správce daně zajišťuje podklady pro správné stanovení daňové povinnosti.
K § 25
Pro řízení platí jednak vyhláška č. 16/1952 Sb., o řízení ve věcech daní a poplatků a zákon č. 71/1967 Sb. (správní řád). Vzhledem k tomu, že vyhláška č. 16/1962 Sb., upravuje i kontrolu daně, nezná navrhovaný zákon specielní ustanovení o kontrole.
K § 26
V navrhovaném ustanovení se kombinuje institut promlčení se zánikem práva daň vyměřit a vymáhat. Obdobné ustanovení je i v zákonech o zemědělské dani, o odvodech do státního rozpočtu a o důchodové dani.
K § 27
Vzhledem k potřebě reagovat na hospodářský a společenský vývoj zmocňuje se vláda České a Slovenské Federativní Republiky a vlády republik, jakož i ministerstva financí, cen a mezd republik k úpravám v oboru daně z příjmů obyvatelstva tak, aby provádění navrhovaného zákona bylo pružné a mohlo reagovat na vývoj v oboru soukromého podnikání i na související opatření.
K § 28
Osvobození od daně přiznané podle dosavadních zákonů pozbývají platnosti dnem účinnosti navrhovaného zákona, s výjimkou osvobození příjmu z provozu malých vodních elektráren, u nichž dosud neuplynula desetiletá lhůta, na kterou bylo osvobození přiznáno.
V případě malých vodních elektráren, které budou uvedeny do provozu po nabytí účinnosti tohoto zákona, může poplatník provést za rok 1990 odpis do 10% pořizovací hodnoty stavební části malé vodní elektrárny (od 1. 1. 1991 se předpokládá nová obecná úprava odepisování základních prostředků). Zrychlení odepisování by v zásadě nahradilo dosavadní daňové osvobození vycházející z podmínek dosavadního zdanění, v němž se odpisy jako částky snižující zdanitelný příjem vůbec neuznávají.
Od daně se nově osvobozuje příjem z budov, z nichž se vyměřuje domovní daň podle nájemného a ceny užívání ve výši 45% nebo 50%, a to po dobu uplatňování těchto sazeb. Jde o přechodné opatření do vydání novel nebo nových zákonů národních rad o domovní dani.
Možnost urychleného odepisování základních prostředků mimo budovy a stavby je významnou daňovou podporou pro rozvoj podnikatelské činnosti. Možnost urychleného odepisování je stanovena pro rok 1990; obecně bude tato možnost řešena v nové úpravě o odepisování základních prostředků od 1. 1. 1991.
K § 29 a 30
Zákon nabude účinnosti dnem vyhlášení a použije se poprvé pro vyměření daně z příjmů obyvatelstva za rok 1990.
V zákoně jsou taxativně uvedeny všechny obecně závazné právní předpisy, které se k datu jeho účinnosti ruší.
V Praze dne 17. dubna 1990
Předseda vlády ČSFR:
Ministr financí ČSFR:
Příloha
Orientační propočet navrhovaného daňového zatížení příjmů
Roční příjem snížený o výdaje a odpisy bez snížení o průměrné pojistné (před zaplacením pojist. x)) |
xx) Poplatník |
Roční příjem snížený o výd. a odpisy (v příp. A a B i o prům. pojistné, v příp. C o minimální pojistné x)) |
Roční příjem snížený navíc o nezdanitel. částky z příjmu podle § 10 |
Daň |
% z příjmu ve sloupci |
Daň + pojistné x) |
% z příjmu ve sloupci a |
|
a |
b |
|||||||
a |
|
b |
c |
d |
|
|
|
|
10 000 |
A |
7 500,- |
0 |
0 |
0 |
0 |
2 500,- |
25 |
B |
7 500,- |
0 |
0 |
0 |
0 |
2 500,- |
25 |
|
C |
8 800,- |
2 800,- |
420,- |
4,2 |
4,8 |
1 620,- |
16,2 |
|
30 000 |
A |
22 500,- |
10 500,- |
1 575,- |
5,25 |
7 |
9 075,- |
30,25 |
B |
22 500,- |
0 |
0 |
0 |
0 |
7 500,- |
25 |
|
C |
28 800,- |
22 800,- |
3 420,- |
1,4 |
11,9 |
4 620,- |
15,4 |
|
60 000 |
A |
45 000,- |
33 000,- |
4 950,- |
8,25 |
11 |
19 950,- |
33,25 |
B |
45 000,- |
21 000,- |
3 150,- |
5,25 |
7 |
18 150,- |
30,25 |
|
C |
58 800,- |
52 800,- |
7 920,- |
13,2 |
13,4 |
9 120,- |
15,2 |
|
100 000 |
A |
75 000,- |
63 000,- |
9 750,- |
9,75 |
13 |
34 750,- |
34,75 |
B |
75 000,- |
51 000,- |
7 650,- |
7,65 |
10,2 |
32 650,- |
32,65 |
|
C |
98 800,- |
92 800,- |
17 200,- |
17,2 |
17,4 |
18 400,- |
18,4 |
|
200 000 |
A |
170 000,- |
158 000,- |
33 500,- |
16,75 |
19,7 |
63 500,- |
31,75 |
B |
170 000,- |
146 000,- |
30 500,- |
15,25 |
17,94 |
60 500,- |
30,25 |
|
C |
198 800,- |
192 800,- |
43 480,- |
21,7 |
21,9 |
44 680,- |
22,3 |
|
500 000 |
A |
470 000,- |
458 000,- |
136 300,- |
27,26 |
29,0 |
166 300,- |
33,26 |
B |
470 000,- |
446 000,- |
132 100,- |
26,42 |
28,11 |
162 100,- |
32,42 |
|
C |
498 800,- |
492 800,- |
148 480,- |
29,70 |
29,77 |
149 680,- |
29,93 |
|
1 000 000 |
A |
970 000,- |
958 000,- |
353 100,- |
35,31 |
36,40 |
383 100,- |
38,31 |
B |
970 000,- |
946 000,- |
347 700,- |
34,77 |
35,84 |
377 700,- |
37,77 |
|
C |
998 800,- |
992 800,- |
368 760,- |
36,88 |
36,92 |
369 960,- |
36,96 |
x)
Návrh FMPSV pro přechodné období předpokládá, že poplatník si vyměřovací základ pro pojistné nemocenského a sociálního zabezpečení sám zvolí v rozpětí od 4 800,- Kčs do 120 000,- Kčs ročně a při sazbě pojistného 25% bude pojistné činit nejméně 1 200,- Kčs a nejvíce 30 000,- Kčs ročně - výše uvedené propočty vycházejí z předpokladu, že poplatník zaplatí pojistné ve výši 25% z příjmu sníženého o výdaje a odpisy, nejvýše 30 000,- Kčs ročně; jde-li o vedlejší zaměstnání, jen 1 200,- Kčs.xx)
A - poplatník vykonává podnikatelskou činnost jako své hlavní zaměstnání, děti nevyživuje
B - poplatník vykonává podnikatelskou činnost jako své hlavní zaměstnání a vyživuje děti a manželku v domácnosti
C - poplatník vykonává podnikatelskou činnost jako vedlejší zaměstnání, platí pojistné jen v minimální výši 1 200,- Kčs ročně