Přihlížejíc
k nepokoj$m vyvolávaným některými
neukázněnými migrujícími skupinami
obyvatelstva, usnesla se Poslanecká sněmovna Českého
parlamentu na tomto zákoně
(1) V místech která
vyhlásí na svém zasedání příslušný
městský (obecní) úřad "jako
místa ohrožená migrací" smějí
uživatelé bytů, ať vlastníci domů
či nájemníci, přijímat do svého
bytu osoby které nemají v místě trvalý
pobyt, jen se souhlasem ohlašovacího úřadu.
(2) Souhlas je nutno vyžádat
před přijetím do bytu. Délka pobytu
nesmí být delší než 5 dní.
O opakované přijetí osob, které nemají
v místě trvalý pobyt, je možno žádat
až po uplynutí o měsíců od posledního
povolení. Osoby, kterým byl povolen pobyt u jednoho
uživatele, mohou žádat o nové povolení
pobytu u téhož či jiného uživatele
bytu rovněž až po uplynutí lhůty
6 měsíců.
(3) To neplatí pro rodinné
příslušníky uživatele bytu, vztahuje
se však na jejich manžela (manželku) a děti.
(1) Ohlašovna svůj
souhlas či nesouhlas vyznačí razítkem
na předložené žádosti, kde vyznačí
hodinu a den povolení.
(2) Ohlašovna souhlas neudělí,
jestliže předpokládaný pobyt má
být delší než 24 hodiny a jestliže
počet přihlašovaných návštěvníků,
spolu s příslušníky domácnosti
uživatele bytu by překročil normu užívání
t. j. na jednu osobu v bytě by připadalo méně
než 8 m2.
(3) Ohlašovna dále
žádost odmítne, pokud od posledního
povolení návštěvy neuplynulo 6 měsíců.
(4) Ohlašovna může
žádost odmítnout v případě,
že na rozhodnou dobu jsou ohlášena veřejná
shromáždění, či v místě
nastaly veřejné nepokoje.
(1) Zjistili se přítomnost
nehlášených osob v bytě, vybere se od
každé nepřihlášené osoby
poplatek 1000 Kčs za každý započatý
den a uživatel bytu zaplatí poplatek ve výši
5000 Kčs. To platí i při překročení
povoleného pobytu. Tyto poplatky vybírají
obce v hotovosti a jdou do jejich rozpočtu
(2) Na řízení
o těchto poplatcích se vztahují zvláštní
předpisy. [1 zákon č. 337/1992 Sb.]
(3) Byl-li poplatek zkrácen
v míře odpovídající §
148 tr. zák., nelze za tento trestný čin
uložit podmíněný trest.
Orgány policie a osoby
městským (obecním) úřadem pověřené
jsou oprávněny zjišťovat osoby v bytě
se zdržující i po 22.00 hod., nikoli však
po 24.00 hod. do 6 hod. ranní.
(1) Ve vyhlášených
místech dle § 1 odst. 1 tohoto zákona je třeba
k přijetí další osoby k užívání
bytu nebo části bytu (podnájem) souhlas městského
(obecního) úřadu.
(2) Souhlas může být
udělen nejvýše dvěma osobám.
(3) Souhlas se neudělí,
jestliže by na 1 osobu užívající
byt připadalo méně než 8 m2.
(4) Souhlas může býti
odepřen osobám, které neprokáží
bezúhonnost.
(5) Jinak pro podnájem
platí příslušná ustanovení
občanského zákoníku.
Svémocné obsazení
bytu a jeho užívání bez nájemní
smlouvy, trvající déle než 24 hodiny,
se považuje za užívání cizí
věci podle § 249 tr. zák., za které
se uloží vždy nepodmíněný
trest odnětí svobody.
Tento zákon nabude účinnosti
dnem vyhlášení ve Sbírce zákonů
pozbude účinnosti 31. prosince 1996.
A. Obecná část
Všeobecně je známo,
že se v některých lokalitách vytvořilo
větší soustředění romského
obyvatelstva, které stále narůstá,
což vytváří podmínky pro nezvládnutelný
nárůst kriminality. V důsledku toho vydalo
město Jirkov a po něm Ústí nad Labem
vyhlášku, sledující především
zabránit dalšímu nežádoucímu
přílivu nežádoucích živlů
a vyklidit protiprávně obsazené byty. K vydání
podobných vyhlášek se připravují
další města, a to s plným vědomím
toho, že vyhláška je v rozporu se zákony.
Tento postup je odůvodňován tím, že
stávající právní úprava
jim neumožňuje účinně se bránit
proti narůstajícímu přílivu
rómského obyvatelstva usazujícího
se v bytech bez jakékoliv evidence a mnohde i protiprávně.
Jsme toho názoru, že se tak vytvořil mimořádný
stav, který vyžaduje mimořádná
opatření.
Ta spočívají
v tom, že se nájemcům bytu ukládá
povinnost vyžadovat si souhlas pronajímatele, chtějí-li
si do bytu vzít někoho na delší dobu
a že tomu, kdo tak učiní bez souhlasu bude
uložena pokuta. Ten kdo nezaplatí, bude poslán
na obecně prospěšnou práci či
dán do městského vězení. Ten,
kdo se nastěhoval bez souhlasu majitele domu, bude bez
soudu vystěhován. Ve městě Ústí
nad Labem již ke stěhování došlo.
Ohlasy v tisku na uvedené
skutečnosti jsou rozporné, ovšem ohlas trvale
usedlých obyvatel je kladný. Z toho nutno soudit,
že se tu skutečně vytvořil mimořádný
stav, k jehož řešení je třeba mimořádných
opatření.
Užití mimořádných
opatření při mimořádných
událostech je obvyklé. Tak např. podle zákona
ČNR č. 135/1985 Sb. o požární
ochraně (ve znění zákona ČNR
č. 425/1990 Sb.) lze v souvislosti s likvidací požáru
požadovat jak poskytnutí osobní pomoci (§
18), tak věcného plnění (§ 19)
a strpět nakládání s majetkem včetně
odstranění stavby (§ 22). Obdobná opatření
má i zákon ČNR č. 130/1974 Sb. o státní
správě ve vodním hospodářství
(ve znění vyhlášeném pod číslem
458/1992 Sb.) jako opatření protipovodňová
(§ 18 odst. 10).
Mimořádná
opatřeni se použijí tam, kde nastanou mimořádné
události a jen po tu dobu, co mimořádný
stav trvá.
Zde nepředvídanou
migrací a nežádoucím soustředěním
se vytvořil mimořádný stav, se kterým
zákon nemohl počítat předem. Proto
je třeba zákon o mimořádných
opatřeních k likvidaci tohoto stavu teprve vydat,
a to proto, že povinnosti lze ukládat jen na základě
zákona (článek 4 odst. 1 Listiny základních
práv a svobod).
Vycházeje z toho, že
se mimořádný stav vytvořil v některých
obcích nežádoucí migrací a přihlížeje
k požadavkům vyslovených zastupitelstvy těchto
obcí, stanoví tento zákon zpřísnění
evidence obyvatel bez zavedení poplatku za udělení
souhlasu zdržovat se v ohrožených místech,
omezují se možnosti podnájmu a stanoví
se oprávnění pro kontrolní orgány.
Nepřipouští se ovšem přikázání
k nuceným pracím, protože ty na rozdíl
od zdolávání požáru či
povodně zde s likvidací mimořádného
stavu - to je migrace - nesouvisí. z téhož
důvodu se odmítá i vězení dlužníků.
Namísto toho se zavádí postih pro zkrácení
poplatku a za užívání cizí věci.
B. Zvláštní
část
V místech, která
vyhlásí na svém zasedání příslušný
městský obecní) úřad za místa
migrací ohrožená se zavádí ohlašovací
povinnost pro osoby, které v místě nemají
trvalý pobyt a chtějí se zdržovat v
bytech osob ochotných je do svého bytu přijmout,
a to ať jde o byt vlastníka domu či o byt nájemce.
Povolení takového Pobytu se omezuje na 5 dní
a možnost opakovaně žádat se připouští
až po uplynutí lhůty měsíců.
Současně se stanoví
podmínky, za kterých muže ohlašovna svůj
souhlas odmítnout.
Předpokládá
se, že si dotčené obce vytvoří
tiskopisy žádostí, na kterých ohlašovna
razítkem vyznačí, zda souhlas uděluje
či ne.
Jestliže osoby ohlašovací
povinnost nesplní, vyměří se jim poplatek,
a to uživateli bytu ve výši 5000 Kčs,
nepřihlášeným osobám 1000 Kčs
za každý započatý den pobytu. Tento
poplatek vybere v hotovosti kontrolní orgán proti
potvrzení. Nebude-li poplatek zaplacen na místě,
hlásí to kontrolní orgán finanční
komisi obce, která poplatky vytvoří podle
zákona č. 337/ 1992 Sb.
Předpokládá
se, že počty osob v bytech budou kontrolovat jak policisté
státní tak policisté obecní, pro případ
že by obecní policie nebyla zřízena
dává se možnost pověřit kontrolou
jiné osoby. Protože kontrolu během dne by byla
málo účinná, dává se
možnost provádět jí zčásti
i v době nočního klidu (§ 9 odst. 2
vyhlášky č. 13/ 1977 Sb.)
Z důvodů v obecné
části uvedených se zavádí pro
podnájem povinnost udělení souhlasu obce,
přičemž bude věcí obce samotné,
který svůj orgán pověří
udělováním souhlasu. Současně
se počet podnájemníků omezuje na 2.
Ohlašovací povinnost není tím pochopitelně
dotčena.
Po zrušení zákona
o hospodaření s byty je užívání
bytu ponecháno dohodě mezi vlastníkem domu
a nájemníkem. Je-li byt obsazen svémocně,
je věcí vlastníka, aby žaloval na vyklizení.
Svémocné obsazení bytu je ovšem také
nedovolené užívání cizí
věci, ovšem podle stávající úpravy
se takové užívání za trestný
čin považuje jen tehdy, zmocní-li se pachatel
celé věci a způsobí škodu. Proto
je nutné s ohledem na mimořádný stav
pojem užívání cizí věci
rozšířit i na užívání
bytu s tím, že ani zde nelze uložit podmíněný
trest.
Tak jako nemohl zákon předvídat
vznik mimořádného stavu při mimořádném
soustředění, nelze ani předvídat,
kdy tento stav pomine. Protože každé mimořádné
opatření musí být časově
omezeno, stanoví se orientačně konec roku
1996.
3. K závěru.