Č. | Úkon, oprávnění, výhoda | ||
1. | Za udělení koncesí pro soukromé drátové telegrafy (telefony jsou vyňaty)......... | ||
2. | Za propůjčování koncesí zřizovati,udržovati a provozovati soukromé radiotelegrafní stanice vysílací......... |
Č. | Úkon, oprávnění, výhoda | ||
1. | Za udělení písemných informací podle § 22, odst. 3., statutu Státního úřadu statistického (vládní nařízení ze dne 28. listopadu 1918, č. 635 Sb. z. a n.)..... |
| |
2. | Za vypracování dobrozdání podle ustanovení téhož paragrafu statutu... |
Nařízení toto bylo uveřejněno
ve Sb. z. a n. státu čsl.; roč. 1926, částka
114, čís. 254 a bylo vyhlášeno dne 31.
prosince 1926.
K pol. 1. Dávka jest odůvodněna tím,
že se straně dostává úředního
dokladu, který by si musila opatřiti pro svou soukromou
potřebu jinak, pravidelně však s jistými
výlohami; mimo to působí se tím úřadu
práce v soukromém zájmu strany. Dávka
se platí vedle 5 Kč poplatku kolkového za
arch a má ráz prohibiční, protože
si strany mohou obstarati opisy samy.
K pol. 2. Úkony v této položce uvedené
provádí úřad v soukromém zájmu
strany, jíž se tím dostává významného
úředního dokladu. Zakiausulování
této položky jest odůvodněno tím,
že pro některé z těchto úkonů
platí osvobození dle všech dávek z důvodů
hospodářských, sociálních a
pod., nebo že jsou pro ně stanoveny ze zvláštních
důvodů sazby specielní. Sazba je nízká.
Dávky ty se platí vedle kolkových poplatků.
K pol. 3. Platí obdobně, co řečeno
k pal. 2. Ověřením se rozumí zvláště
ověřování podpisů obecních
a církevních funkcionářů. Vidují
se zvláště listiny vydávané obecními
úřady.
K pol. 4. Protokolární spisování
podání zatěžuje úřad mnohdy
velmi značně, a to i ve věcech, kdy by strana
sama mohla bez jakýchkoli obtíží odevzdati
podáni písemné. Stanovená sazba dokazuje,
že není jinak úmyslem ztěžovati
obyvatelstvu poskytování této úřední
pomoci, že však musí nepatrnou částkou
přispěti za to k nákladům veřejné
správy. Nemajetní, jimž přísluší
právo chudých, dávku neplatí.
K pol. 5. Strany obracejí se ve věcech specielně
technických často na státní správu
se žádostí o znalecké posudky, na př.
ocenění lodi plavebním úřadem,
ve věcech stavebních při stavebních
projektech léčebných ústavů
atd. Jedná se tu o úkon, který je převážně
v zájmu strany. Dávka je vyšší,
podává-li posudek vyšší instance.
K pol. 6. Nahlédnuti do spisů uložených
ve spisovně vyžaduje vždy ztrátu času
úředníka ve spisovně, jenž musí
spisy někdy dosti pracně při nedostatečném
označení věci požadující
stranou vyhledati, při nahlížení, příp.
opisování dozírati a pak spisy opět
založiti. Dále musí konceptní úředník
spisy prohlédnouti a vyloučiti z nahlédnuti
ony, jichž nahlédnutí je ve veřejném
zájmu nepřípustno. Dávka je tomuto
úkonu zcela přiměřena. Vyňaty
jsou spisovny soudní a finanční.
K pol. 7. Z použití státního
archivu vyplývá straně většinou
určitý prospěch; dávky třeba
rozlišiti podle toho, jaké práce a času
vyžaduje dotyčný úkon. Sazby stanoveny
tak, aby strana nebyla zvláště zatížena.
K pol. 8. Provedení těchto prací vyžaduje
často velké námahy a specielních odborných
znalostí; stranám pak může přinésti
značný prospěch (na př. rozsáhlé
a pracné důlní mapy a pod.); tomu jest úměrné
i rozpětí sazeb.
K pol. 9. Vyvlastňovací povolení je
typickým případem úředního
úkonu, jenž se děje podstatně v zájmu
soukromém a skýtá vyvlastniteli zvlášť
cenných výhod. Při tom úřední
řízení bývá mnohdy velmi složité
takže nutno bráti zřetel na rozsah a obtížnost
jednání. Meze sazby musí býti v této
položce stanoveny tak, aby se dávka dala vyměřiti
v konkrétním případě vhodně
se zřetelem ke všem směrodatným okolnostem
(hodnota vyvlastněné věci, pravděpodobný
prospěch atd.). Nejvyšší hranice má
umožniti vyměření dávky, vyvlastňuje-li
se pro průmyslové nebo jiné podniky, které
tímto úkonem nabývají obyčejně
velmi značných výhod.
K pol. 10. Navržená dávka má
nastoupiti na místo dávky, kterou stanovilo vlád.
noř. č. 512/1920 Sb. z. a n. (§ 10, odst. 2.),
placené jednou pro vždy. Stanoví se však
pohyblivou sazbou, jejíž horní hranice je zvýšena
vzhledem k cenným výhodám, jichž výdělečný
podnik touto výsadou získává, a k
prestiži státní vlajky, znaku a jeho části.
K pol. 1 až 6. Jde o dávky ve věcech
státního občanství. které jsou
odůvodněny tím že se dotyčné
úkony dějí v zájmu strany; po případě,
že se straně dostává výhody -
postavení československého státního
příslušníka.
K pol. 1. Dávku nutno odstupňovati tak, aby
bylo možno postihnouti všechny případy
a bráti zření k prospěchu, kterého
strana získává. Horní mez sazby je
stanovena zákonem. (§ 2, odst. 2, zák. č.
53/26)
K pol. 2. Osvědčení má býti
také průkazem státní příslušnosti
pro cizozemsko; sazba je odstupňována, aby bylo
možno vzíti spravedlivý zřetel k různým
poměrům, zejména majetkovým.
K pol. 3. Potvrzení vyžaduje strana pravidelně
k tomu, aby odvrátila újmu na své existenci
do té doby, než se rozhodne o jejím státním
občanství; potvrzení to se liší
od pouhé "podaní rubriky", která
zvláštní dávce nepodléhá,
dokazujíc pouze, že určitý spis u úřadu
byl podán; sazba má vyhověti různým
poměrům jako sub 2.
K pol. 4. Také opční osvědčení,
nyní celkem již řídké, ježto
opční záležitosti jsou téměř
vyřízeny, poskytuje straně významný
prospěch, neboť může se jím vykazovati
jako československý státní občan
a požívati výhod z toho plynoucích.
V příčině sazby platí to, bylo
řečeno výše.
K pol. 5. Dávce podrobuje se úřední
úkon, kterým se straně dostává
nesporné výhody; na takové prodloužení
lhůty strana nemá nároku, potřebuje
však nutně tohoto průkazu již se zřetelem
k ustanovení §u 4 ústavní listiny, že
příslušník cizího státu
nemůže býti zároveň příslušníkem
Československé republiky. Dávka je nízká,
ježto straně se ukládá za naturalisaci
dávka zvláštní.
K pol. 6. Sazba dávky je poměrně nízká,
poněvadž tu jde o osvědčení civilní
(na rozdíl osvědčeni branného); jehož
strana podle předpisů převzatých z
Rakouska nutně nepotřebuje; podle předpisů
recipovaných z Uherska sice nutně potřebuje,
ale musí jí býti vystaveno, vypořádá-li
se jako řádný občan se svým
domovským státem.
K pol. 7. Úkon se děje výhradně
v zájmu strany, která povolením změny
jména zpravidla získává značných
výhod morálních, příp. i materielních.
Dávka je tak odstupňována, aby bylo možno
vystihnouti různé poměry; zejména
u osob zámožných.
K pol. 8. Dispensí poskytují se straně
určité výhody; úkony ty jsou velmi
časté. Sazba musí dovoliti, aby byl vzat
přiměřený zřetel na prospěch
straně vznikající a na její hospodářské
poměry.
K pol. 9. Úkon se děje výhradně
v soukromém zájmu a svou početností
silně zatěžuje úřady, nehledíc
ani k výlohám, s nimiž je spojeno zařízení,
udržování, po případě
vytápění a osvětlování
vhodné místnosti. Nelze také přehlédnouti,
že ani církevní sňatky nejsou bezplatné.
K pol. 10. Povolení poskytuje stranám odchylku
z pravidla, která je spojena pro úřad s věttším
zatížením, pro stranu pak s určitou
morální, příp. i materielní
výhodou. Sazba připouští vzíti
náležitý zřetel k obtížnosti
úředního jednání, prospěchu
a hospodářským poměrům strany.
Dolní hranice sazby je vyšší než
u dávky sub 9, protože jsou při sňatku
per delegationen zatíženy dva úřady
a při sňatku v určitou hodinu vyhovuje se
přání snoubenců; jehož účelem
jest slavnostnější forma sňatku.
K pol. 11. Také, vysvědčení
zde uvedené poskytuje je straně obyčejné
cenné výhody, zatěžuje však obsáhlejším
vyšetřováním správní úřady.
Doporučuje se jednotná sazba, přiměřená
jak rozsahu jednání, tak i poměrům
stratu.
K pol. 12 až 18. Povýšení obce
na městys nebo město není aktem, jehož
by bylo třeba z důvod$ veřejné správy;
manifestuje se pouze rozvoj obce v oboru hospodářském
a kulturním; jím získává obec
práva označovati se městem (městysem),
míti purkmistra, městský úřad
a případně městský znak. Úřední
řízení jest obsáhlé, úprava
znaku vyžaduje odborného zkoumání. Dávky
jsou stanoveny úměrně s významem aktu
a obtížnosti úředního jednání.
K pol. 19. Úřední názvy obcí
a osad stanoví ministr vnitra zpravidla z úřední
povinnosti; takové případy změn dávce
nepodléhají. Stává se však -
celkem ovšem 2řfdka - že obce žádají
za změnu jména, která není v zájmu
veřejném nutno; na př. Svrabov na Svadbov,
Volovice na Olovnice a pod. Sazba má býti úměrna
poměrům žádající obce.
K pol. 20. Udělením zmíněného
povolení zřizuje se právnická osobnost
se samostatným jměním a firmou; jde tedy
o dalekosáhlé účinky a výhody.
Dávka se stanoví určitými hranicemi
se zřetelem k poměrům dotyčných
korporací. Sazba umožňuje přiměřený
zřetel na výši akciového kapitálu.
Nutno míti dále na zřeteli, že povolení
předpokládá obsáhlé a pečlivé
prozkoumání stanov, časté doplňování
a opravy.
K pol. 21. Obdobné platí i pro dávku
tuto.
K pol. 22. Připuštění cizozemských
společnosti nutno podrobiti též dávce;
aby tuzemské společnosti nebyly v tom směru
proti cizozemským, které posud dávek neplatily,
v nevýhodě. Uvaleni této dávky neodporuje
mezinárodním smlouvám. T. zv. admisní
poplatek, který tyto společnosti platí, je
ekvivalentem za emisní poplatek, který musí
platiti tuzemské společnosti. Sazba odpovídá
předchozím a řídí se rozsahem
obchodů v tuzemsku.
K pol. 23. Dávka přihlíží
na společnosti provozující bankovní
a peněžní obchody, které povolením
ke zřízení filiálek, expositur a pod.
získávají morálně i hospodářsky;
takovéto zřízení rovná se vlastně
do jisté míry založení nové společnosti.
Sazba je přiměřená poměrům,
za kterých docházívá ke zřízení
poboček, filiálek a pod.
K pol. 24. Povolení poskytuje straně značného
prospěchu a děje se výhradně v jejím
zájmu. Hranice sazby jsou navrhovány obdobně
jako při sazbách v oboru živnostensko-právním
(soukromé zprostředkování a j.).
K pol. 25 a 26. Obdobné platí v příčině
dávek těchto. Odchylky v sazbě se odůvodňuji
tím, že bookmakér má celoroční
oprávněni uzavírati sázky na všechny
dostihy tu- i cizozemska, podnik totalisatérský
se omezuje jen na zprostředkování sázek
při určitých tuzemských podnicích
a jen potud, pokud tyto trvají.
K Pol. 27. Také produkční licence
a divadelní koncese poskytují stranám určitých
výhod a hmotného prospěchu. Sazby jsou odstupňovány;
aby bylo možno vyměřiti poplatek přiměřeně
rozsahu a významu podniku.
K pol. 28 a 29. Také úkony zmíněné
poskytují stranám jitý prospěch a
ději se v jejich zájmu. Sazby jsou navrženy
tak, aby nezatížily citelně ani těch
nejmenších podniků.
K pol. 30. Povolení přináší
hmotný prospěch, byť i za dnešních
poměrů nevelký. Pokud jde o přívoz
obecní, jenž tvoří veřejnou komunikaci;
jest příslušné povolení osvobozena
od dávky. Sazba jest navržena se zřetelem na
menší, ale nestejnou výnosnost těchto
podniků.
K pol. 31. Výkon úředně povolené
sbírky veřejné přinese žadatelům
hmotný prospěch; má v zapěti určitou
úřední kontrolu. Sazba umožňuje
rozlišovati druh, rozsah a účel sbírky.
Dávka nepostihuje sbírky na dobročinné
účely.
K pol. 32. Povolení toto poskytuje žadateli
velmi cennou výhodu levné a rozsáhlé
reklamy; u velkých podniká dociluje se tímto
způsobem velmi marné úspory na opatřování
tiskopisů. Na tuto okolnost bere zřetel horní
mez sazby, jejíž dolní hranice opět
umožňuje vyměřiti zcela nízko
dávku pro malé spolky a pod.
K pol. 33. Tímto povolením se otvírá
straně zdroj příjmu. Rozsah a sídlo
podnikání dojde přiměřeného
zřetele v mezích sazby.
K pol. 34. Povolením k sbírání
předplatitelů a odběratelů tiskovin
získává žadatel možnost rozšiřovati
účinněji svoje zboží, než
by toho dosáhl reklamou nebo jinak. Meze sazby odpovídají
obvyklým poměrům.
K pol. 35 a 36. Vylepováním plakátů
a pohybující se reklamou uvádějí
se určité okolnosti v nejširší
známost a zjednává se stranám cenný
prospěch. Nepatrná dávka pod pol. 35 a možnost
v mezích dávky pod pol. 36 přihlížeti
k druhu reklamy a rozsahu podniku (v tomto případě
vždy většího) nebude jisté na újmu
vývoji dotčených podniků.
K pol. 37. Úřední výkon se
děje podstatně v zájmu strany; zcela nízké
sazby, v jejich mezích lze přihlížeti
k druhu a sídlu ochotnického sdružení,
účelu představení a pod., neohrožují
nijak kulturní snahy ochotnictva.
K pol. 38. Povolením tímto poskytuje se straně
výjimka z platných předpisů, příp.
možnost zvýšeného zisku. Sazba jest odstupňována
v přiměřených hranicích.
K pol. 39. Za takovéto povolení žádají
zpravidla obchodníci zbraněmi za účelem
výdělečným; soukromníci činívají
tak ze záliby nebo z jiných jen pro ně důležitých
okolnosti. Hranice sazby umožňuje přihlížeti
přiměřeně k důvodům
žádosti a počtu zbraní.
K pol. 40. Také povolení toto mívá
za podklad zálibu nebo jiný zájem strany
a poskytuje výjimku z normálního stavu. Nevelká
dávka připouští patřičný
zřetel na všechny poměry případu.
K pol. 41. Zbrojním pasem nabývá jeho
majitel práva nositi u sebe zbraň, tedy výhody
velmi cenné. Meze sazby jsou přizpůsobeny
tak, aby byla možno rozlišiti počet, druh zbraní,
účet použití a dobu platnosti pasu.
K pol. 42. Vidování pasu při přesídlení
jest uznáním jeho platnosti v novém bydlišti
majitele pasu. Jednotná dávka se navrhuje pro zjednodušení
vybírání; výše její hoví
všem případům.
K pol. 43. Úkon zde uvedený se děje
výhradně v zájmu strany zatěžuje
úřad jako pořizování jiných
výpisů. Dávka odpovídá průměrné
ztrátě času tímto úkonem zaviněné.
K pol. 44. Censurním povolením získávají
strany cenných výhod a značného hmotného
prospěchu; úkon censurní zatěžuje
úřad. Sazba vykazuje větší rozpětí,
aby bylo možno spravedlivě hodnotiti obsah, druh,
význam a rozsah filmu. V dávce této je na
příště zahrnut i dosavadní poplatek
za censuru, jejž platily půjčovny k úhradě
výloh spojených s censurou.
K pol. 45. Osvědčení zde uvedené
vydává se výhradně v zájmu
spolku a vyžaduje předchozí prozkoumání,
zda předložený stejnopis spolkových
stanov úplně souhlasí se stanovami úředně
schválenými. Větší rozpětí
sazeb má umožniti, aby byl vzat zřetel na obtížnost
tohoto úředního jednáni, místní
rozsah a obor spolkové činnosti.
K pol. 46. Obdobně platí při položce
č. 46. Přezkoumávání spolkových
stanuv vyžaduje zvláštní péče
a svědomitosti, mimo to musí se provésti
urychlen, aby byla zachována propadná lhůta
4 neděl. Dolní mez je vyšší než
v č. 45, neboť přezkoumání stanov
dá více práce než úkon uvedený
v položce 45.
K pol. 47. Povolením nositi prapor aneb užívati
stejnokroje dostává se spolku výhody representativního
veřejného vystoupení a propagace spolkové
myšlenky. Sazba přihlíží k této
výhodě a umožňuje přiměřené
rozlišování podle rozsahu spolkové činnosti.
K pol. 48. O povolení nositi spolkový odznak
platí to obdobně s tím rozdílem, že
spolkový odznak nemá toho slavnostního významu
jako stejnokroj a prapor, umožňuje však účelnou
propagaci spolku. Dávka je přiměřeně
nižší.
K pol. 49. Osvědčení zde zmíněné
se děje k žádosti a v zájmu spolku a
vyžaduje prozkoumání stanov a jistých
šetření. Sazba se navrhuje o něco vyšší
vzhledem k tomu, že jde zpravidla o spolky výdělečné.
K pol. 50. Při cestovních pasech jde o úřední
úkony, které jsou v zájmu strany a při
své početnosti silně zatěžují
státní úřady. Pro dávku za
cestovní pas, jeho prodloužení aneb rozšíření
je stanovena sazba od 5 do 50 Kč na místo dosavadní
od 10 do 50 Kč.
Klouzavá sazba poskytuje úřadům možnost
upraviti interními předpisy sazbu dávky podle
skutečné potřeby a tak, aby vyhovovala ujednáním
mezinárodním, a vzíti při tom samozřejmě
zřetel na účel cesty a dobu platnosti. Osoby
chudé jsou od dávky této osvobozeny, právě
tak jako dělnictvo jedoucí na práci do ciziny.
K pol. 51 a 52. V případech těchto
se jedná o obdobné dávky; pro zjednodušení
manipulace s vybíráním dávky se navrhuje
pevná sazba ve výši odpovídající
průměrným případům.
K pol. 53. Za povolení pobytu cizinců bez
platného cestovního průkazu se navrhuje dávka
od 10 do 200 Kč aby mohl býti vzat zřetel
na majetkové poměry, nutnost a délku pobytu
a na okolnosti zabránivší žadateli opatřiti
si včas řádný cestovní průkaz.
K pol. 54. Visum uvedené v č. 54, které
se uděluje cizím státním příslušníkům
trvale v Československé republice usazeným
od tuzemských pasových úřadů,
zastupuje visum, které by si cizinec musel opatřiti
u československého zastupitelského úřadu
v cizím státě, kdyby se odhodlal navrátiti
do Československé republiky. Za toto visum se má
vybírati u tuzemských úřadů
týž poplatek, jako za visum u československých
zastupitelských úřadů. Tím
se ulehčuje cizozemcům opatření visa,
že nemusejí v cizině vyhledávati naše
zastupitelské úřady a u nich teprve si opatřovati
potřebná visa.
K pol. 55. Navrhovaná dávka má do
jisté míry odstraniti nedostatek, spočívající
v tom, že od cizinců v Československé
republice podle platného řádu nelze vybírati
zvláštního poplatku z titulu jejich pobytů,
ač od našich příslušníků
v dotyčném státě se takový
poplatek vybírá (na př. v Maďarsku až
200 zl. K.) a při sjednávání obchodních
smluv nebylo možno docíliti osvobození zdejších
příslušníků od onoho poplatku.
Dávka postihne jen příslušníky
států, které vybírají onen
poplatek od našich příslušníků,
a to ve stejné výši. Prozatím lze tuto
dávku vybírati jen u státních policejních
úřadů. I takto však postihne většinu
případů.
K pol. 56 až 59. Úkony tyto dějí
se výhradně v zájmu stran a poskytuji jim
cenné výhody. Sazby se navrhuji vesměs tak,
aby jednak nebyly zatížením, jde-li o stranu;
jež vozidla nutně potřebuje, jednak aby vystihly
rozmanité poměry. Horní mez položky
56 a) přihlíží k tomu, že řidič
platí již poplatek za složení zkoušky,
podobně jako v položce 59 jde pouze a vidováni
vysvědčení, kdežto za schválení
určitého typu se vybírá dávka
zvláštní. (Viz sazebník ministerstva
veřejných prací D pol. 14.)
Dotazy zmíněné v pol. 60 se vyskytují
velmi často a zatěžují státní
úřady; dějí se výhradně
v zájmu stran. Nepatrná dávka má přispěti
k úhradě nákladů. Pro případné
zavedení obdobné dávky obecní, pokud
by šlo o úkony obecních policejních
úřadů, byl by podkladem zákon č.
329/1921 Sb. z. a n.
K pol. 61 a 62. Intervence četnictva a státní
policie při závodech, dostizích atd., jakož
i v divadlech, koncertech a pod., pokud se děje v zájmu
soukromém, měla by vlastně Zrýti prováděn,
zcela na útraty zájemníkovy. Dohled nad takovými
podniky, který se vztahuje na zachovávání
bezpečnostních opatření a pol. a který
je v zájmu veřejném koná z moci úřední,
nevyžaduje oproti dříve zmíněným
intervencím nepřetržité přítomnosti
dohlížejícího orgánu a nelze
proto oba úkony co do právní povahy zaměňovati.
Dlouholetá dosavadní praxe vycházela tudíž
z odůvodněného předpokladu, že
ony intervence se dějí převážné
v zájmu soukromém, pročež intervenujícím
orgánům přiznávala zvláštní
poplatky k úhradě jejich vlastních výloh
při intervenci (posledně byly upraveny výnosem
ministerstva vnitra ze dne 2. listopadu 1922, č. 42.476).
Je tudíž na místě, aby podnikatel přispěl
také k úhradě nákladů veřejné
správy, a to částkou, která je stanovena
tak, že dotčených podniků zvláště
nezatěžuje, aniž jest na újmu kulturnímu,
sociálnímu a hospodářskému
rozvoji. Ve smyslu pravidel o vybírání dávky
ze zábav (vlád. pař. č. 143/22 Sb.
z. a n., dodatek) nepodléhají dávce v položce
62 na př. podniky, které slouží výhradně
účelům vyučovacím a vzdělávacím
(hudební kursy, pořádané osvětovými
sbory a pod.), divadelní představeni ve vlastním
smyslu slova, koncerty kvalifikovaných umělců,
pořádané při sedadlech a pod.
K pol. 63. Řízení pro přestupek
podle §u 1339 o obč. z. nastává pouze
k žalobě určité strany, nikoli z moci
úřední; skutková povaha tohoto přestupku
by spadala pod pravomoc řádných soudů,
kdyby se jí dostávalo znaku veřejnosti. Úřad
poskytuje tedy straně právní ochrany ve sféře
ryze soukromé. Sazba má zachytiti různé
poměry, čemuž odpovídá její
rozpětí počínající nízkou
sazbou.
K pol. 1. Povolení k pořádání
kožních aukcí a dohled na dodržování
předpisů prodejního řádu vyžaduje
řadu úředních úkonů,
které jsou nejenom v zájmu konsumentů, nýbrž
také v zájmu prodávajícího
družstva. Povolením aukce skýtá se straně
možnost výdělku, který je pravidelně
tím větší, čím větší
jest místo, v němž se aukce odbývá.
Proto stanovení dávky jednak podle výše
počtu obyvatel místa, jednak též podle
toho, uděluje-li se povolení pro několik
míst, jest plně odůvodněno. Podotýká
se, že do výše dávek těchto nebylo
dosud stížností. Nová povoleni tohoto
druhu se nyní neuděluji a dávka bude míti
význam teprve při prodloužení platnosti
nynějších koncesí.
K pol. 2. Seznam údaji jest ve výlučném
zájmu uran, které v něm nalézají
rychlou informaci o právní povaze toho kterého
označení druhového. Dávka je určena,
aby hradila režijní náklady.
K pol. 3. Vydáním živnostenského
listu poskytuje se straně výhoda, která jest
větší nebo menší podle poetu obyvatel
mfstní obce, v niž jest stanoviště živnosti.
Úřad musí vždy podrobně zkoumati,
zda splněny jsou veškeré podmínky samostatného
provozování živnosti (§ 2.-10. živn.
řádu, neb živn. zákona). Při
řemeslnických živnostech vyžaduje pak
větší práce ještě zkoumání
průkazu způsobilosti. Proto dávka za tento
úřední úkon i její sazba jest
odůvodněna.
Sazba stanovena k návrhu ústředních
hospodářských korporací z pravidla
částkou inkorporačního poplatku příslušného
živnostenského společenstva.
K pol. 4. Udělením koncese poskytuje se straně
kus výsostného práva státního,
na něž strana nemá nároku a skýtá
se jí tak možnost výdělku. Sazbu bylo
tu nutno stanoviti podle druhu jednotlivých živností.
Sazby tyto jsou vyšší, poněvadž oprávnění
u mnohých koncesovaných živností uděluje
živnostenský úřad druhé stolice
takže žádosti o koncese jsou projednávány
dvěma úřady. U větších
koncesovaných živnosti při udělení
koncese jest nutno přihlížeti k místním
poměrům. Sazba dávky řídí
se tu dále rozsahem podniku a tím větší
nebo menší možností výdělku.
Stanovení vyšší dávky jest odůvodněno
také tím, že dávkou omezuje se počet
žádosti za tyto koncese, a tím vyhovuje se
přání živnostenských kruhů;
aby nové živnosti, jichž v mnohých místech
jest nadbytek, nebyly již povolovány.
K pol. 5. Rozhodování o záležitosti
uznáni radikovanosti živnosti hostinské vyžaduje
značného úředního šetření
a takové uznání poskytuje též
straně značnou majetkovou výhodu, která
jest větší nebo menší podle počtu
obyvatel místní obce, v niž má živnost
stanoviště.
K pol. 6. Dávka odůvodněna jest tím,
co řečeno o dávkách, pol. čís.
4.
K pol. 7. Poměrně vysoké sazby stanoveny
jsou vzhledem k tomu, že povoleni k zřízení
veřejného skladiště vyžaduje souhlasu
ministerstva obchodu a ministerstva financí, tedy dvou
ústředních úřadů a potřebuje
slyšeni celé řady nájemníků
a že se tu jedna o podniky velkého rozsahu.
K pol. 8. U živnosti stavitelské stanovena
jest sazba nejvyšší, poněvadž stavitel
provádí a řídí celé
pozemní stavby spojením prací rozličných
stavebních živností, maje jmenovitě
právo v místech zákonem nevyňatých
prováděti vlastním personálem i práce
tesařské, kamenické a studnařské,
na Slovensku a Podkarpatské Rusi pak ještě
veškeré piráte řemeslné. Při
ostatních živnostech stavebních se sazba postupně
zmenšuje. Pro živnosti menších prací
zednických, tesařských a kamenických
na Slovensku stanoveny byly nejnižší sazby, poněvadž
tyto provozují se pouze v t. zv, velkých a malých
obcích, při stavbách přízemních
domků, jichž konstruktivní zdi nemají
rozpětí větší 6 metrů.
Uvnitř jednotlivých stavebních živnosti
bylo nutno ponechati rozpětí podle rozsahu podniku,
poněvadž jest velký rozdíl na př.
mezi rozsahem živnosti velké stavitelské firmy
v Praze a staviteli v obcích venkovských, jichž
činnost jest ve skutečnosti omezena na stanoviště
podniku a jeho nejbližší okolí.
K pol. 9. Platí v zásadě, co uvedeno
při pol. č. 3. Vyšší sazba jest
odůvodněna velikostí podniku a tím
vyššího výdělku.
K pol. 10. Platí, co uvedeno u pol. č. 4.
Povolení vyžaduje celé řady úředních
šetření, skýtá straně
možnost značného výdělku, takže
vyšší dávka jest plně odůvodněna.
Povoleni uděluje se jen ve výjimečných
případech a jen důvěryhodným
osobám.
K pol. 11. Jde o rozšíření živnostenské
činnosti. Dávka jest zásadně odůvodněna
tím, co uvedeno při pol. č. 3, resp. 4, podle
toho, jedná-li se o živnosti svobodné, řemeslné
nebo koncesované. Dávka ve výši jen
jedné poloviny dávky příslušející
za propůjčeni živnostenského oprávnění
pro závod hlavní ve stanovišti vedlejšího
závodu nebo skladu odůvodněna jest tím,
že úřad vydávající povoleni
není nucen prováděti tu všechna šetření,
jako při původním udělení.
K pol. 12. Platí totéž, jako při
položce předcházející.
K pol. 13. Schvalování živnostenské
provozovny vyžaduje rovněž velkého šetřeni
se strany úřadů. Při dávce
za toto schválení bylo nutno stanoviti co největší
rozpětí sazeb, ježto sem spadají jak
malé dílny živnostenské, tak stavby
velkých továren a jich příslušenství
(vlečných drah a pod.), jichž náklady
jdou často clo velké výše. Proto při
stanovení dávky nutno přihlížeti
k rozsahu podniku a k výši investovaného kapitálu.
K návrhu ústředních hospodářských
korporací stanovena výše sazby 1/2% ze stavebního
nákladu a jiného nově investovaného
kapitálu.
K pol. 14. Schválení místností
k provozování živnosti hostinské a výčepnické
vyžaduje rovněž značného šetření
se strany úřední, tak jako schválení
živnostenské provozovny. Výše sazby stanoví
se tu podle počtu obyvatel obce, v níž živnost
má své stanoviště.
K pol. 15. Povolením výprodeje umožňuje
se straně prodej většího množství
zboží v krátké době, a tím
poskytuje se jí majetková výhoda. Úřad
musí podrobně zkoumati Formální i
učenou stránku. Výhoda jest větší
nebo menší podle velikostí obce, v niž
živnost má své stanoviště.
K pol. 16. Povolení pořádati trhy
vyžaduje rozsáhlého šetření
a skýtá příslušníkům
obce majetkové výhody.
K pol. 17. Zkoumání tržního řádu
a jeho změn rovněž vyžaduje značného
úředního šetření.
K pol. 18. Udělením licence poskytuje se
majiteli živnosti hostinské a výčepnické
možnost provozovati tuto živnost na jiném místě
mimo schválené stálé provozovací
místnosti, takže se mu poskytuje možnost většího
výdělku.
K pol. 19. Dispens uděluje se v ohledu hodných
případech a umožňuje se tím provozování
živnosti osobám, které by jinak živnosti
provozovati nemohly. Zkoumání osobních a
věcných předpokladů vyžaduje
rozsáhlého úředního řízení,
obzvláště v případech, kde dispens
uděluje se druhou instanci. Výše dávky
jest odůvodněna podle druhu a pravděpodobného
rozsahu živnosti.
K pol. 20 platí, co uvedeno při pol. č.
19. Vyšší dávka jest odůvodněna
tím, že dispens uděluje se tu vesměs
živnostenským úřadem II. instance, který
musí vyslechnouti celou řadu zájmových
institucí.
K pol. 21. Připouštění cizinců
k provozování živnosti v tuzemsku jest cennou
výhodou pro cizince. Vyžaduje často obsáhlého
šetření.
K pol. 22. Úřad musí zkoumati, není-li
tu zákonných překážek v osobě
náměstka.
K pol. 23. Dávkou hradí se režijní
výlohy úřadu. Povolení děje
se výlučně v zájmu strany.
K pol. 24. Výpis ze živnostenského rejstříku
děje se výhradně v zájmu strany. Dávkou
hradí se režijní výlohy úřadu.
K pol. 25. Ověření podpisu komorních
funkcionářů děje se výhradně
v zájmu soukromé strany, která dožaduje
se tak průkazu o své oprávněnosti
a bonity pro cizinu. Dávkou hradí se režijní
náklady úřadu.
K pol. 26. Povolením provozovati plavbu říční
skýtá státní správa straně
možnost k živnostenskému podnikání,
které není jinak volně přístupné.
Povolením tedy otevře se straně zdroj obživy
a příjmu. Dávka jest odstupňována
podle možnosti výdělku, při čemž
plavba loďmi se strojním pohonem jest postižena
větší dávkou, poněvadž tu
poskytuje se přirozeně větší
možnost výdělku. Při dávce sub
lit. e) za povolení sportovní nebo přepychové
plavby čluny se strojním pohonem jest důvodem
dávky úkon státní správy, která
z důvodu bezpečnosti může povolení
uděliti teprve po vyšetření všech
okolností, zaručujících bezpečný
provoz.
K pol. 27. Dávka má svůj podklad v
týchž důvodech, jako dávky za udělení
povolení provozovati plavbu vůbec. Provoz půjčoven
loděk nutno vázat na zvláštní
povolení a povalení toto vyžaduje z důvodů
bezpečnostních na veřejné řece
řadu úředních šetření.
Straně poskytuje se tu možnost výdělku,
která jest větší u půjčoven
loděk se strojním pohonem.
K pol. 28. Úřední výkon děje
se výhradně v zájmu stromy a dávkou
hradí se výlohy úřadu.
K pol. 29. Státní správa musí
tu prováděti řadu úředních
šetření. Poněvadž však ve
vládním nařízení č.
137/22, kterým zavedena byla zvláštní
dávka pro přiznání vlajkového
práva, nebyla pro dodatečnou změnu přihlášky
lodi o přiznání vlajkového práva
stanovena dávka, nutno tento úkon podrobiti zvláštní
dávce. Dávka stanoví se tu pevným
obnosem odstupňovaným podle povahy lodi a její
výdělečné schopnosti.
K pol. 30. Dávka za svolení k změně
lodního jména jest odůvodněna tím,
že tu jde výlučně o zájem strany
a svolení úřadu vyžaluje vyšetření
nutných okolnosti.
K pol. 31. Výpis z ústředního
známkového rejstříku; z rejstříku
známek, z rejstříku děl anonymně
vydaných a z rejstříku plomb děje
se výhradně v zájmu stran a stanovená
dávka hradí jen režijní výlohy
úřadu.
K pol. 32. Platí totéž, jako u položky
předcházející.
K pol. 33. Zápisem soukromého technika do
rejstříku techniků oprávněných
k zastupování ve věcech právních
propůjčuje se autorisovaným civilním
technikům zvláštní oprávnění,
jehož výkon přináší zisk.
Zápis děje se výhradně v zájmu
strany.
K pol. 34. Důvod týž, jako u předcházející
dávky; menší sazba odůvodňuje
se menší prací úřadu, spojenou
se zápisem změny.
K pol. 35. Zápisy do patentního rejstříku
ději se tas žádost stran, jsou spojeny se zvláštním
úředním výkonem a přinášejí
žadatelům zisk a určitá práva.
Dávka jest odstupňována jednak dle rozsahu
nutného úředního šetení;
jednak též dle rozsahu oprávněni poskytovaného
straně.
K pol. 36. Zápis změny přídavkového
patentu v samostatný děje se v zájmu žadatelově,
přináší mu prospěch a vyžaduje
úředního šetření.
K pol. 37. Uznání práv předchozího
uživatele práv patentních na návrh strany
a jich zápis děje se v zájmu žadatelově
a přináší jemu zvláštní
výhody.
K pol. 38. Uznáním závislosti patentu
na návrh strany a jejich zápis má strana
užitek a získává výhod používáním
patentu.
Sazba u třech posledních dávek řídí
se rozsahem úředních šetření
a též velikostí práv a výhod,
jichž se straně dostává.