(4) Dobrovolné pokračování v pojištění zanikne, jestliže:
1. pojištěnec ohlásí, že se vzdává dalšího pokračování v pojištění,
2. pojištěnec nezaplatil pojistného a neučinil tak dodatečně do 12 měsíců,
3. vznikla-li povinnost převodu podle §§ 113 až 115.
(5) Po zániku dobrovolného pokračování v pojištění zůstávají pojistné nároky zachovány do 12ti měsíců, jestliže v této době nenastala povinnost ku převodu podle §§ 113 až 115. Ustanovení § 57, odst. 2, platí zde obdobně.
(6) Dobrovolným pokračováním v pojištění není dotčena 30ti měsíční lhůta, stanovená pro zachování nároků z předcházejícího pojištění povinného (§ 57, odst. 1).
Zákup příspěvkové doby.
§ 61.
(1) Pojištěnec podléhající pojistné povinnosti může zvýšiti pojistné nároky nakoupením příspěvkové doby tím způsobem, že doplní úhradový podíl nebo premiovou reservu na částku, která odpovídá jeho věku a započitatelné příspěvkové době po provedeném zákupu.
(2) Zakoupiti lze jako příspěvkovou dobu pouze prokázanou nepojištěnou dobu služební nebo prokázanou dobu studia a odborného výcviku ve třídě služného, do které pojištěnec je zařazen v době, v níž žádá o povolení nákupu.
(3) Ze nákupu vzcházejí pojištěnci nároky teprve po uplynutí dvou let ode dne, k němuž byl nákup proveden. Nastane-li pojistný případ před uplynutím těchto dvou let, vrátí se nákupní pojistné s 5%ním úrokem. Doba dvou let považuje pse za dokončenou, nastane-li pojistný případ v důsledku úrazu.
(4) Zákup jest provésti ku prvnímu dni měsíce, následujícího po dni, kdy došla žádost za jeho povolení.
(5) Zákupní pojistné lze podle předpisů, vydaných nositelem pojištění, též spláceti.
ODDÍL III.
Úhrada.
§ 62.
Prostředky k úhradě pojistných dávek, k úhradě správních. nákladů a k tvoření fondů, potřebných ku provádění tohoto zákona, opatřují se průměrným pojistným, vypočítaným pro celek pojištěnců a odstupňovaným pro jednotlivé třídy služného tak, aby hodnota všech budoucích příjmů spolu se jměním. ústavu stačila podle zásad pojistné matematiky k úhradě budoucích výdajů na dávky podle tohoto zákona a na správní a jiné výdaje, přípustné podle tohoto zákona.
§ 63.
Měsíční pojistné činí: |
|||
ve třídě |
1 |
Kč |
12,- |
ve třídě |
2 |
Kč |
36,- |
ve třídě |
3 |
Kč |
66,- |
ve třídě |
4 |
Kč |
96,- |
ve třídě |
5 |
Kč |
120,- |
ve třídě |
6 |
Kč |
150,- |
ve třídě |
7 |
Kč |
170,- |
ve třídě |
8 |
Kč |
190,- |
ve třídě |
9 |
Kč |
210,- |
ve třídě |
10 |
Kč |
230,- |
ve třídě |
11 |
Kč |
250,- |
§ 64.
(1) Z pojistného hradí zaměstnavatel i zaměstnanec po jedné polovině. Zaměstnavatel hradí však ze svého celé pojistné za zaměstnance, kteří nemají služného na hotovosti.
(2) Pojištěnec, dobrovolně pokračující v pojištění, hradí ze svého úhrnné pojistné třídy služného, v níž pokračuje v pojištění.
§ 65.
(1) Pojistné jest platiti po dobu, po kterou trvá smluvní služební poměr zakládající pojistnou povinnost, s výjimkou stanovenou v § 55, odst. 2. Nápadem starobního důchodu přestává povinnost platiti pojistné.
(2) Pojistné je dále platiti, i když byl zanikl smluvní služební poměr zakládající pojistnou povinnost, po dobu, po kterou má pojištěnec nárok na služné, byl-li služební poměr bez zavinění zaměstnancova předčasně zrušen anebo byl-li služební poměr dohodou zrušen tak, že zaměstnavatel poskytl zaměstnanci plat na dobu výpovědní lhůty, vzdav se zároveň jeho služeb.
(3) V případech odst. 2 není však pojistné platiti ode dne, od něhož byl zaměstnanec pojištěn v důsledku jiného zaměstnání, podléhajícího pojistné povinnosti podle tohoto zákona neb jiných zákonů sociálně pojišťovacích, aneb od něhož se nacházel ve službě vyňaté podle těchto zákonů z pojistné povinnosti, anebo ode dne, kterého nastal pojistný případ.
§ 66.
(1) Pojistné jest odváděti napřed prvního dne každého kalendářního měsíce.
(2) Počne-li nebo končí-li pojištění během měsíce, je přes to zapraviti plné měsíční pojistné.
(3) Několik zaměstnavatelů, kteří se během příspěvkového měsíce vystřídají, ručí za pojistné ve výši třídy služného na každého z nich připadající rukou společnou a nerozdílnou. Platící má vůči ostatním zaměstnavatelům právo postihu na poměrnou náhradu.
§ 67.
(1) Právo předepsati pojistné promlčuje se ve třech letech ode dne splatnosti pojistného.
(2) Promlčení tohoto práva se přerušuje každým opatřením, jež za účelem předpisu bylo provedeno, tím okamžikem, kterým osoba povinná platiti pojistné se o tom doví.
(3) Právo vymáhati předepsané dlužné pojistné se promlčuje ve třech letech po tom, kdy osoba povinná platiti pojistné byla o předpisu pojistného vyrozuměna.
(4) Promlčení vymáhacího práva přerušuje se doručením platebního vyzvání, znějícího na osobu povinnou platiti, zahájením exekuce, povolením platební lhůty a podle ustanovení konkursního řádu.
(5) Povinnost platiti pojistné není závislá na předchozím vydání příslušných výměrů nebo rozhodnutí a jejich právní moci.
§ 68.
(1) Pojistné odvádí zaměstnavatel, po případě pojištěnec dobrovolně v pojištění pokračující.
(2) zaměstnavatel jest oprávněn sraziti si částku pojistného na pojištěnce připadající (§ 64, odst. 1) při výplatě služebních požitků.
(3) Toto právo srážky musí býti vykonáno ve třech měsících po první výplatě služného, která následuje po splatnosti pojistného, jinak zanikne.
(4) Část pojistného, kterou zaměstnavatel podle odst. 2 zaměstnanci srazil ze služebních požitků, je statkem zaměstnavateli svěřeným.
(5) Nevyhověl-li zaměstnavatel povinnosti odvésti pojistné, jest pojištěnec oprávněn, nenastal-li dosud pojistný případ, na místo něho odvésti úhrnné pojistné a žádati na zaměstnavateli náhradu části na něho připadající. Tento nárok požívá v řízení exekučním, konkursním a vyrovnacím přednostního práva pohledávky ze mzdy.
§ 69.
(1) Za pojistné ručí společně a nerozdílně:
1. spolupodnikatelé a dílčí podnikatelé (akordanti),
2. majitel podniku, v němž pojištěnec jest zaměstnán, není-li zaměstnavatel nájemcem tohoto podniku.
(2) Úřad udělující povolení k provedení stavby je povinen vyrozuměti o žádosti za ně nositele pojištění a uložiti stavebníkovi, aby před započetím stavebních prací poskytl přiměřenou jistotu za pojistné, bude-li 'toho nositel pojištění v osmi dnech žádati a prokáže-li, že stavební živnostník, jenž bude stavbu prováděti, zůstal dlužen pojistné ústavu sociálně pojišťovacímu.
§ 70.
Kdo převzal závod (podnik), ručí za pojistné, jež měl platiti předchůdce, za dobu nejvýše 18 měsíců ode dne nabytí zpět počítáno, a to penízem, jenž mu k tomuto dni byl nositelem pojištění jako nedoplatek vykázán. Ručení podle práva občanského není tímto ustanovením dotčeno.
§ 71.
Nařízením může býti ustanoveno pro určité druhy závodů nebo podniků, že i pronajimatel ručí za pojistné nezaplacené nájemcem podle paragrafu předchozího.
§ 72.
(1) Dlužné pojistné jest zúročiti 6% úrokem. Pojistné i s úroky vyjímaje pojistné vytčené v § 64, odst. 2, může býti vymáháno soudní exekucí na základě vykonatelného výkazu nedoplatků a požívá v exekučním řízení přednostního práva nedoplatků daňových, v řízení konkursním a vyrovnacím pak přednostního práva tam stanoveného. Doložku o vykonatelnosti připojí příslušná úřadovna. Povoliti a vykonati exekuci jest povolán příslušný exekuční soud.
(2) Nedobytnost nedoplatků nemá pro pojištěnce, kromě omezení § 12, za následek ztrátu nároků podle tohoto zákona.
(3) Neprávem přijaté pojistné vrátí nositel pojištění s 5% úroky. Zaměstnanec má v tomto případě nárok na vrácení částky pojistného, kterou zaplatil ze svého a může požadovati, aby i s úroky mu byla přímo vyplacena.
(4) Byl-li však zaměstnanec za dobu, za kterou bylo pojistné neprávem přijato, prohlášen za pojištěním povinna podle jiného zákona o pojištění invalidním a starobním, jest zaplacené pojistné s úroky vydati příslušnému nositeli tohoto pojištění. Tento nositel pojištění použije vydané částky k uhrazení pojistného pro tohoto zaměstnance za dobu, za kterou bylo pojistné neprávem placeno a zbytek vydá zaměstnavateli; zaměstnanec má v tomto případě nárok na započítání této doby a na vrácení částky, jež odpovídá části pojistného, kterou zaplatil ze svého.
Oddíl IV.
Organisace pojištění.
§ 73.
Pojištění podle tohoto zákona provádí Všeobecný pensijní ústav (§§ 74 až 102) a náhradní ústavy (§§ 103 až 111).
Všeobecný pensijní ústav.
§ 74.
(1) Všeobecný pensijní ústav v Praze jest právnickou osobou, může svým jménem nabývati práv i zavazovati se, může před soudem žalovati i býti žalován. Jeho řádným soudem jest věcně příslušný soud v Praze.
(2) Jeho členy jsou:
a) zaměstnanci u něho povinně pojištění;
b) jejich zaměstnavatelé.
§ 75.
(1) Jednání Všeobecného pensijního ústavu jest upraveno stanovami, usnesenými výborem a schválenými ministerstvem sociální péče.
(2) Stanovy mají obsahovati zejména ustanoveni:
a) o právech a povinnostech předsedy a jeho náměstků;
b) o jednacím řádu výboru a představenstva a o způsobu provádění voleb;
c) o právech a povinnostech ředitelstva;
d) o zastoupení ústavu na venek a o formě aktů ústav právně zavazujících;
e) o formě vyhlášek;
f) o každoročním sestavování a schvalování rozpočtu;
g) o sestavení, zkoušení a schvalování každoroční účetní závěrky;
h) o výši nedobytných pohledávek, které mohou úřadovny odpisovati podle § 84, písm. h);
i) o sestavování, zkoušení, schvalování a uveřejňování matematické bilance ústavu v obdobích aspoň tříletých;
j) o formě, v jaké se vydávají průkazy členům výboru Všeobecného pensijního ústavu, členům výborů jeho úřadoven, členům ředitelstva a úřednictvu Všeobecného pensijního ústavu;
k) o organisaci a jednacím řádu úřadoven;
l) o způsobu výpočtu úhradových podílů.
§ 76.
Orgány Všeobecného pensijního ústavu jsou:
a ) výbor,
b) představenstvo,
c) revisní komise,
d) ředitelství,
e) úřadovny.
Výbor.
§ 77.
(1) Výbor Všeobecného pensijního ústavu skládá se z předsedy a ze 34 členů, z nichž 14 volí členové zaměstnanci, 14 volí členové zaměstnavatelé a 6 jmenuje váda z odborníků v otázkách sociálního pojištění, a to polovinu ze zaměstnavatelů a polovinu ze zaměstnanců. Ve skupině zaměstnavatelů musí se dostati zaměstnavatelům z oboru živností netovárních aspoň tří členů, zaměstnavatelům z oboru zemědělství aspoň jednoho člena.
(2) Funkce voleného člena výboru zaniká, přestal-li býti a není již šest měsíců příslušníkem skupiny (zaměstnanecké nebo zaměstnavatelské), za niž byl zvolen. Nastanou-li obdobné okolnosti u jmenovaných členů výboru, zbaví je jejich funkce vláda.
§ 78.
(1) Předsedu Všeobecného pensijního ústavu a jeho náměstky jmenuje president republiky k návrhu vlády vždy na dobu šesti roků bez újmy ustanovení § 168, odst. 7. Předseda, jímž může býti toliko státní občan Československé republiky, musí bydleti v Praze.
(2) Předseda zastupuje Všeobecný pensijní ústav na venek, dozírá, na správu ústavu, podepisuje spolu s jedním členem ředitelstva listiny Všeobecný pensijní ústav právně zavazující, svolává schůze výboru a představenstva a předsedá jim, hlasuje však pouze při rovnosti hlasů.
(3) Má-li předseda za to, že usnesení výboru nebo představenstva odporuje platným předpisům anebo ohrožuje zájem ústavu, musí zadržeti výkon tohoto usnesení, musí si však do čtrnácti dnů vyžádati rozhodnutí ministr a sociální péče. Ze stejných důvodů je povinen zastaviti také výkon usnesení správních orgánů úřadoven a předložiti pak věc nejbližší schůzi představenstva.
(4) Při nebezpečí z průtahu může předseda sám učiniti po úradě s ředitelstvím nutná opatření, spadající do pravomoci výboru nebo představenstva Všeobecného pensijního ústavu, má však o tomto svém opatření vyrozuměti příslušný orgán v jeho nejbližší schůzi.
(5) Ostatní práva a povinnosti předsedovy blíže určují stanovy Všeobecného pensijního ústavu.
(6) Je-li předseda zaneprázdněn, přecházejí jeho práva a povinnosti na jednoho z jeho náměstků, jmenovaných presidentem republiky k návrhu vlády po jednom z každé ze tří skupin výboru, totiž skupiny zaměstnanecké, zaměstnavatelské a skupiny odborníků, v pořadu určeném stanovami Všeobecného pensijního ústavu. V tomto případě však úřadující náměstek předsedy při hlasování ve správních orgánech hlasuje; při rovnosti hlasů jest návrh zamítnut.
§ 79.
(1) Výboru Všeobecného pensijního ústavu přísluší:
a) usnášeti se o stanovách a změnách stanov Všeobecného pensijního ústavu;
b) voliti ze svého středu osm členů představenstva a jejich náhradníky (§ 80) a sice po čtyřech ze skupiny zaměstnanců a zaměstnavatelů odděleným volebním aktem každé této skupiny podle zásady volby poměrné; sdružování je přípustno;
c) jmenovati a propouštěti členy ředitelstva (§ 83) a schvalovati jejich služební smlouvy a instrukce o působnosti ředitelstva;
d) voliti ze svého středu dva členy a dva náhradníky revisní komise (§ 81) a sice po jednom členu a jednom náhradníku ze skupiny zaměstnanců a zaměstnavatelů odděleným volebním aktem každé této skupiny. Členy zvoleni jsou, kdo obdrželi relativní většinu hlasů, náhradníky zvoleni jsou, kdo po členech obdrželi nejvíce hlasů. Při rovnosti hlasy rozhoduje los tažený předsedajícím. Členové a náhradníci revisní komise nesmějí býti členy představenstva;
e) usnášeti se o každoročním rozpočtu, jakož i každoroční účetní závěrce Všeobecného pensijního ústavu, zkoušené revisní komisi;
f) usnášeti se o matematické bilanci a o použití jejího případného přebytku;
g) usnášeti se o nabytí a zcizení nemovitostí, s výjimkou nabytí nemovitostí v řízení exekučním a konkursním;
h) činiti návrhy pro odchylné ukládání jmění ústavního (§ 163, odst. 2);
i) stanoviti presenční platy ve smyslu § 82;
j) stanoviti zásady pro provádění léčebné péče a pro povolování podpor v nezaměstnanosti
k) schvalovati zásady o provádění skupinového pojištění (§ 123, odst. 2).
(2) Usnesení uvedená v odst. 1, písni. a ), c), e), f), h), j) a k), vyžadují schválení dozorčího úřadu.
(3) Výbor svolává se podle potřeby, avšak nejméně dvakrát do roka ke schůzím řádným. Předseda jest povinen svolati do jednoho měsíce mimořádnou schůzi výboru, žádá-li o toto svolání nejméně jedna pětina členů výboru s návrhem předmětů denního pořadu, které spadají do pravomoci výboru, o nichž má mimořádná schůze jednati.
(4) Výbor jest schopen usnášeti se, je-li mimo předsedajícího přítomno aspoň po šesti členech (náhradnících) ze skupiny zaměstnavatelské a zaměstnanecké a 3 členové skupiny odborníků.
(5) Volby koná výbor odděleně podle skupin osobním odevzdáním hlasovacích lístků v ustavující schůzi výboru s platností pro funkční období. Nastalé mezery se doplní doplňovací volbou.
(6) Usnesení výboru konají se prostou většinou hlasů přítomných; pouze k usnesení o stanovách a jejich změnách jest zapotřebí většiny dvoutřetinové.
Představenstvo.
§ 80.
(1) Představenstvo skládá se z předsedy, jeho náměstků a dalších desíti členů, z nichž po čtyřech náleží skupině zaměstnanecké a zaměstnavatelské a dva skupině odborníků. Členy představenstva ze skupiny odborníků jmenuje vláda. Náměstkové předsedy a aspoň tři členové představenstva musí bydleti v Praze.
(2) Představenstvo zastupuje a spravuje Všeobecný pensijní ústav ve všech věcech, které nejsou zákonem nebo stanovami vyhrazeny výboru nebo předsedovi Všeobecného pensijního ústavu, nebo které nenáležejí do působnosti úřadoven. Také v těchto věcech může představenstvo žádati vysvětlení a jednati o nich.
(3) Zejména přísluší představenstvu:
a) vyhlašovati volby do výboru Všeobecného pensijního ústavu, výboru úřadoven a do sboru přísedících pojišťovacích soudů a vrchního pojišťovacího soudu;
b) usnášeti se o trvalém ukládání jmění Všeobecného pensijního ústavu, pokud není příslušný výbor;
c) usnášeti se o zřízení místních orgánů pro službu kontrolní a dozorčí;
d) přijímati, jmenovati a propouštěti zaměstnance ústavní;
e) usnášeti se o služebním a disciplinárním řádu pro zaměstnance ústavní;
f) rozhodovati o zákonných dávkách v případech § 90, odst. 3 a o návrzích na léčebnou péči podle §§ 49 až 55.
(4) Představenstvo jest schopno usnášeti se, jsou-li mimo předsedajícího přítomni aspoň čtyři členové (náhradníci). Usnesení koná se prostou většinou hlasů.
(5) Bez újmy vlastní odpovědnosti může představenstvo svěřiti některé ze svých úkolů užšímu výboru neb ředitelství.
Revisní komise.
§ 81.
(1) Revisní komise skládá se ze tří členů, z nichž dva členy (náhradníky) volí ze svého středu výbor podle zásady, vyslovené v § 79, odst. 1, písm. d); jednoho člena (náhradníka) jmenuje vláda. Revisní komise provádí zpravidla každý měsíc řádné revise ústřední pokladny a ústředního účetnictví Všeobecného pensijního ústavu, jakož i příslušných knih, listin a dokladů; koná i revise mimořádné zejména k vyzvání předsedy. Prozkoumává také roční závěrku-účetní a připojuje k ní se poznámky.
(2) O výsledku revisí podává revisní komise písemnou zprávu předsedovi ústavu, jenž předkládá ji v nejbližší schůzi představenstva na vědomí.
§ 82.
(1) Členové výboru Všeobecného pensijního ústavu a výborů jeho úřadoven spravují své funkce jako úřady čestné, majíce pouze nárok na náhradu hotových výloh, na presenční platy a na odměny za zvláštní mimořádné výkony.
(2) Výbor Všeobecného pensijního ústavu může předsedovi Všeobecného pensijního ústavu a jeho náměstkům, dále předsedům úřadoven a jejich náměstkům, jakož i členům představenstva Všeobecného pensijního ústavu po případě stálých komisí jeho a komisí úřadoven stanoviti presenční platy výměrkem.
Ředitelství.
§ 83.
Výkonným orgánem Všeobecného pensijního ústavu jest tříčlenné ředitelství, jehož členy přijímá a propouští výbor se souhlasem ministra sociální péče. Působnost ředitelství jest upravena stanovami a instrukcí.
Úřadovny.
§ 84.
(1) Přímý styk se členy k nim příslušnými opatří v Praze pro zemi Českou, v Brně pro. zemi Moravskoslezskou, v Bratislavě pro zemi Slovenskou a zemi Podkarpatoruskou dosavadní zemské úřadovny Všeobecného pensijního ústavu, které jakožto úřadovny Všeobecného pensijního ústavu jeho jménem a podle jeho instrukcí obstarávají záležitosti jim svěřené tímto zákonem nebo stanovami Všeobecného pensijního ústavu nebo zvláštním usnesením představenstva či výboru Všeobecného pensijního ústavu.
(2) Obvody působnosti jednotlivých úřadoven zemí České a Moravskoslezské stanoví vládní nařízení. Vládní nařízení stanoví také, které části z obvodu působnosti dosavadní Zemské úřadovny pro Slezsko v Opavě, která se ruší, se přikazují jednotlivým úřadovnám země Moravskoslezské.
(3) Dosavadní pojištěnci se přidělí jednotlivým úřadovnám téže země podle stavu ke dni 31. prosince 1928 na dobu, dokud nezmění svého služebního místa (§ 85), nejdéle však na dobu do 30. června 1929.
(4) Pro každou úřadovnu stanoví Všeobecný pensijní ústav jednací řád, k němuž návrh podá výbor úřadovny.
(5) Orgány úřadoven jsou: výbor, správní komise a ředitel.
(6) Úřadovnám zejména přísluší:
a) přijímati ohlášky a oznámení členů a vydávati výměry;
b) prováděti kontrolu podle služebních instrukcí představenstvem Všeobecného pensijního ústavu vydaných;
c) založiti a v patrnosti vésti seznam pojištěnců;
d) předpisovati, vybírati a vymáhati pojistné;
e) přijímati odpovědi nároků na zákonné dávky, konati šetření o nich a rozhodovati o nich důchodovou komisí (§ 90);
f) založiti a v patrnosti vésti seznam důchodců a přijímati jejich ohlášky;
g) kontrolovati důchodce, zastavovati výplatu důchodů, jakož i odnímati důchody podle rozhodnutí důchodové komise a vymáhati jejich vrácení (§ 40);
h) rozhodovati o odpisu nedobytného pojistného do výše stanovami předepsané;
i) činiti zásadní návrhy na ukládání jmění ústavu.
§ 85.
(1) Příslušnost k úřadovně řídí se služebním místem pojištěncovým. V pochybnostech platí za ně sídlo podniku, po případě pobočného závodu, kterým jest zaměstnán.
(2) U osob v pojištění dobrovolně pokračujících a platících uznávací poplatek jest příslušnou úřadovna, u níž byl pojištěnec naposled povinně pojištěn.
(3) Zaměstnavatelé, kteří mají podniky v obvodu dvou nebo více úřadoven, přísluší ke všem těmto úřadovnám.
(4) Odchylky od příslušnosti může povoliti ministerstvo sociální péče.
§ 86.
(1) Výbor úřadovny se skládá z předsedy a čtrnácti členů, z nichž sedm volí pojištění zaměstnanci k úřadovně příslušní a sedm volí jejich zaměstnavatelé. Ve skupině zaměstnavatelů musí se dostati zaměstnavatelům z oboru živností netovárních alespoň dvou členů.
(2) Výboru úřadovny přísluší:
a) voliti ze svého středu čtyři členy správní komise, po dvou ze skupin zaměstnanců a zaměstnavatelů, odděleným volebním aktem každé této skupiny podle zásady volby poměrné;
b) voliti ze svého středu dva členy a dva náhradníky revisní komise, po jednom ze skupiny zaměstnanců a zaměstnavatelů odděleným volebním aktem každé této skupiny. Členy zvoleni jsou, kdo obdrželi relativní většinu hlasů, náhradníky zvoleni jsou, kdo po členech obdrželi nejvíce hlasů. Při rovnosti hlasů rozhoduje los, tažený předsedajícím. Členové správní komise nesmí býti zvoleni ani členy ani náhradníky revisní komise;
c) voliti ze svého středu dva členy a dva náhradníky důchodové komise, po jednom členu a jednom náhradníku ze skupiny zaměstnanců a zaměstnavatelů, odděleným volebním aktem každé této skupiny podle zásady stanovené pod písm. b). Podle potřeby může býti za souhlasu představenstva Všeobecného pensijního ústavu zvoleno podle stejných zásad volebních i více důchodových komisí;
d) usnášeti se o návrhu každoročního rozpočtu úřadovny;
e) usnášeti se o každoroční účetní závěrce úřadovny, zkoušené revisní komisí;
f) podávati návrhy na trvalé ustanovení úředníků a zřízenců v úřadovně zaměstnaných;
g) usnášeti se o věcech, jednacím řádem výboru přikázaných.
(3) Výbor jest schopen usnášeti se, jsou-li mimo předsedajícího přítomni aspoň čtyři členové z každé skupiny.
(4) Výbor usnáší se prostou většinou hlasů.
(5) Volby koná výbor ve své ustavující schůzi s platností pro funkční období osobním odevzdáním hlasovacího lístku podle ustanovení prvého odstavce lit. a) až c) tohoto paragrafu. Nastalé mezery se doplní doplňovací volbou.
§ 87.
(1) Předsedu úřadovny a oba jeho náměstky, po jednom ze skupiny zaměstnanců a ze skupiny zaměstnavatelů jmenuje ministr sociální péče na dobu šesti roků. Předseda musí býti státním občanem Československé republiky, musí bydliti v sídle úřadovny a nesmí býti členem výboru Všeobecného pensijního ústavu.
(2) Předseda dozírá na správu úřadovny, svolává schůze výboru, správní a důchodové komise a předsedá jim, hlasuje ve správní a důchodové komisi; ve výboru nehlasuje, rozhoduje však při rovnosti hlasů.
(3) Ze stejných důvodů, které jsou uvedeny v § 78, odst. 3, musí zastaviti usnesení výboru nebo správní komise, musí však do osmi dnů věc předložiti k rozhodnutí Všeobecnému pensijnímu ústavu.