III.
volební období.
10. zasedání.
Vládní návrh,
kterým se
předkládá Národnímu shromáždění ke schválení
obchodní a
plavební úmluva mezi republikou Československou a republikou Polskou, podepsaná
v Praze dne 10. února 1934 a uvedená v prozatímní platnost vládní vyhláškou ze
dne 27. února 1934, č. 40/1934 Sb. z. a n.
Návrh
schvalovacího usnesení.
Národní
shromáždění republiky Československé schvaluje obchodní a plavební úmluvu mezi
republikou Československou a republikou Polskou, podepsanou v Praze dne 10.
února 1934 a uvedenou v prozatímní platnost vládní vyhláškou ze dne 27. února
1934, č. 40/34 Sb. z. a n.
Důvodová
zpráva.
V
roce 1932 byl v Polsku vydán nový celní sazebník, ve kterém dosavadní celní
sazby byly většinou značně zvýšeny a nomenklatura byla rozšířena z 217
sazebních čísel starého sazebníku na 1275 sazebních čísel. Aby nový celní
sazebník mohl býti uveden v účinnost, vypovědělo Polsko dne 10. července 1933
Československu obchodní úmluvu ze dne 23. dubna 1925, takže tato pozbyla
účinnosti dnem 10. října 1933.
Ihned
po výpovědi bylo zahájeno jednání o novou smlouvu, jehož výsledkem jest
předkládaná obchodní a plavební úmluva mezi republikou Československou a
republikou Polskou, podepsaná v Praze dne 10. února 1934. Tato úmluva skládá se
z rámcové části, z celně tarifních příloh, obsahujících sjednané smluvní celní
sazby v Československu a Polsku, z veterinární úmluvy a konečně z ustanovení
závěrečného protokolu k uvedeným jednotlivým částem.
Pokud
jde o rámcovou část a veterinární úmluvu, byly revidovány a novým potřebám
přizpůsobeny články, u nichž od úmluvy z r. 1925 se změnily předpoklady tím, že
nastala nová úprava některých zákonných ustanovení nebo byly později sjednány
bilaterální smlouvy, k jejichž ustanovení bylo nutno přihlédnouti.
V
rámcové části řeší se zejména postavení fysických a právnických osob na území
obou států po stránce právní, finanční a majetkové, daňové, obchodní a
živnostenské, dále pokud jde o pobyt, o přístup k soudům a k administrativním
úřadům, o brannou povinnost atd. Pro zacházení se zbožím v oboru celním platí
doložka o nejvyšších výhodách s jistými v úmluvě stanovenými výjimkami. Rovněž
významná jsou ustanovení o znacionalisovaném zboží, o zpětném vývozu a dovozu,
o vráceném zboží a o nekalé soutěži, kterými se v obou státech smluvně váží
příslušné autonomní předpisy ve prospěch vzájemné výměny zboží. Dopravní
ustanovení se podstatně neliší od dřívějšího stavu. Nová jest úprava zacházení
s loďmi a lodními náklady v námořní plavbě: pokud jde o plavbu na mezinárodních
řekách, bylo stanoveno, že budou směrodatny příslušné mezinárodní plavební
úmluvy.
Pro
zboží významné v hospodářství a vývozu obou států byly sjednány smluvní celní
sazby, jak jsou vyjmenovány v listinách A (československá smluvní cla) a B
(polská smluvní cla). Ze zboží dováženého z Polska byly stanoveny smluvní sazby
pro melasu, luštěniny, vikev, lupinu, bramborovou sáď a bramborové vločky,
různé druhy semen, ovce, vepře, drůbež, raky, vejce a máslo, chlupy, peří,
měchýře a střeva, určité druhy dříví, otruby, vyloužené řepné řízky a sušené
bramborové zdrtky, dřevěné uhlí, dolomit, ozokerit, terpentýn, minerální oleje,
bavlněnou přízi, len, zboží košíkářské, papír balicí, novinový a cigaretový, řemínky
k rozdělovači rouna, překližky, jantarové zboží, cement, olovo, zinek, zinkové
plechy, zinkovou bělobu, kyselinu sírovou, dusíkaté vápno, superfosfát,
kysličník siřičitý. Celkem vázána jest 80 smluvních sazeb v československém
celním sazebníku oproti 608 smluvním sazbám, jimiž vázány jsou celní slevy,
které nám Polsko poskytlo zejména na tyto druhy našeho zboží: slad, chmel,
vinné hrozny, brynza a tvarůžky, stavební kameny, minerální bahno, minerální
vody, plzeňské pivo, barvy a laky, třísloviny, umělé plastické hmoty, kůže,
obuv, textilie, gumové zboží, výrobky korkové, košíkářské, celulosu a papír,
kameny k broušení a leštění, mlýnské kameny, ohnivzdorný materiál jako cihly
šamotové, dynasové a magnesitové, kachle, obkládačky a jiné zboží keramické, porculán,
sklo, ocel, železo a železné výrobky, stroje a přístroje ze železa, elektrické
stroje a přístroje, isolační materiál pro účely elektrotechnické, piana a
všechny hudební nástroje, klobouky, barety, výrobky z celluloidu, bakelitu,
galalitu atd., knoflíky všeho druhu, kartáče, násadky a tužky, jabloneckou
bižuterii a j. v.
Zároveň
s touto obchodní a plavební úmluvou byla podepsána úmluva o vzájemném
vykonávání exekučních titulů a o vzájemnosti ve věcech konkursních.
Vedoucí
myšlenkou nové obchodní úmluvy je zvýšení celkového obratu zboží, oživení a
prohloubení dosavadních obchodních a dopravních styků mezi oběma sousedními
státy.
Tomuto
přání daly smluvní strany výraz jednak poskytnutím si cel pro zboží důležité ve
vzájemném styku, jednak administrativní úpravou výměny zboží, podepsanou
současně s obchodní a plavební úmluvou. Tato základna, beroucí zřetel k vývoji
poměrů ve směru zlepšení, opravňuje k naději, že vytčeného cíle bude dosaženo.
Obraz
dosavadního obchodu s Polskem je patrný z těchto statistických dat:
|
hodnota v tisících Kč |
|||||
rok |
absol. dovoz v
% |
absol. vývoz v % |
bilance |
|||
|
|
|
|
|
|
|
1930 |
879.611 |
5.6 |
|
638.696 |
3.7 |
240.915 |
1931 |
619.104 |
5.2 |
|
378.735 |
2.88 |
240.369 |
1932 |
373.932 |
5.0 |
|
181.512 |
2.57 |
192.424 |
1933 |
190.191 |
3.15 |
|
157.966 |
2.67 |
32.225 |
Vláda
předkládajíc tento návrh oběma sněmovnám Národního shromáždění projevuje po
stránce formální přání, aby tato předloha byla projednána v poslanecké sněmovně
výborem zahraničním a výborem živnostensko-obchodním a v senátě výborem
zahraničním a národohospodářským.
Text
obchodní a plavební úmluvy se přikládá v českém a polském původním znění.
J.Malypetr
Obchodní a
plavební úmluva
mezi
republikou Československou a republikou Polskou.
President
republiky Československé s jedné strany a president republiky Polské se strany
druhé, v souhlasném přání podporovati a rozvíjeti obchodní styky mezi oběma
státy, rozhodli se uzavříti obchodní a plavební úmluvu a jmenovali k tomu svými
plnomocníky:
President
republiky Československé:
Pana
Dra Edvarda Beneše,
ministra
zahraničních věcí,
President
republiky Polské:
Pana
Dra Waclawa Grzybowského,
mimořádného
vyslance a zplnomocněného ministra
a
Pana
Mieczyslawa Sokolowského,
ředitele
departementu ministerstva průmyslu a obchodu,
kteří,
předloživše si své plné moci, jež shledány v dobré a náležité formě, shodli se
na těchto článcích: