Místopředseda dr Markovič (zvoní):
Dávam slovo zpravodajcovi výboru zahraničného
pri odst. 2 poriadku, pánovi posl. Světlíkovi.
Zpravodaj posl. Světlík: Slavná sněmovno!
Mezi Československem a Maďarskem po 7 let nebylo řádné
obchodní smlouvy. K vypovědění staré
obchodní smlouvy z r. 1927 došlo r. 1930. Tato věc
nepřispívala ovšem k dobru žádné
straně, a proto se začalo v posledních letech,
v době úvah o vybudování hospodářské
spolupráce mezi státy středoevropskými,
volati po odstranění tohoto bezesmluvního,
oběma zemím škodlivého stavu.
Před 3 lety, 14. června r. 1935 došlo k prozatímní
úpravě obchodních styků mezi oběma
státy t. zv. obchodní dohodou. Její dodatek
ze dne 16. června r. 1936 upravil potom také otázky
veterinářské. A tak se připravovalo
sjednávání nové řádné
obchodní smlouvy, k níž došlo loňského
roku, 17. listopadu r. 1937 v Praze.
Tato rámcová smlouva dává pevný
podklad jednak k normalisaci a jednak k dalšímu klidnému
vývoji hospodářských styků
mezi republikou Československou a královstvím
Maďarským. Smlouvou se zajišťuje vzájemná
aplikace nejvyšších výhod, dále
paritní nakládání s příslušníky,
se zbožím a s dopravními prostředky
jak pozemními, tak vodními obou smluvních
států. Dále upravuje smlouva otázky,
týkající se nastupování a provozování
živností, jakož i otázky daní a
dávek. Nová smlouva omezuje u srovnání
se starou smlouvou z r. 1927 do značné míry
celně tarifní text, jež to za 7 bezesmluvních
let a pak vlivem krise a vázaného hospodářství
došlo v národním hospodářství
obou států k velikým změnám
strukturálním. Je to důsledek snah po postačitelnosti,
vyvolaných tlakem hospodářského poklesu.
Proto rozsah výměny zboží mezi oběma
státy bude se každý rok smlouvati znova zvláštními
úpravami a dohodami o platebním styku. Rozsah vzájemného
obchodu na r. 1938 možno odhadnouti částkou
1/2 miliardy Kč.
Nedílnou částí obchodní smlouvy,
o které jednáme, je úmluva veterinární,
jakož i úmluva o pohraničním styku,
které však se předkládají zákonodárnému
sboru zvlášť. Ochrana sociálního
pojištění dělníků a zaměstnanců,
jakož i otázka vzájemného připouštění
konsulů, jejich výsad, výhrad a kompetence
se ponechává další úpravě,
a tak obchodní smlouva ze dne 17. listopadu 1937 je celý
soubor instrumentů, kterými se definitivně
upravují hospodářské styky mezi naší
republikou a královstvím Maďarským a
sjednává se základ a předpoklad zdárného
jejich vývoje do budoucnosti.
Jest jasno, slavná sněmovno, že ujednání
řádné obchodní smlouvy s Maďarskem
po 7 letech bezesmluvních jest událostí významnou
nejen hospodářsky, nýbrž také
politicky. Také politicky se obě země tím
sbližují a usnadňuje se mezi nimi dobrý
sousedský poměr, jak je potřebí k
vzájemnému středoevropskému pochopení
a spolupráci.
Zahraniční výbor ve shodě s výborem
živn.-obchodním projednal řečenou smlouvu
a doporučuje ji posl. sněmovně ke schválení.
(Souhlas.)
Místopředseda dr Markovič (zvoní):
Dávam slovo zpravodajcovi zahraničného
výboru k tretímu odstavci poriadku, p. posl. dr
Lukáčovi.
Zpravodaj posl. dr Lukáč: Vážená
snemovňa!
Pán predseda vlády pred tromi týždňami
vo svojej reči hovoril o dobrých, normálnych
stykoch s kráľovstvom Maďarským. Úmluva,
ktorú predkladá naša vláda snemovniam,
o úprave pohraničného styku medzi republikou
Československou a kráľovstvom Maďarským
je ďalším príspevkom k tým normálnym
a ešte zlepšiť sa majúcim stykom.
V zahraničnom výbore sme obšírne prebrali
tento vládny návrh úmluvy a dospeli sme k
týmto hľadiskám:
I naše štátne hranice na juhu a juhovýchode
republiky, teda hranice Československej republiky s kráľovstvom
Maďarským, ako hranice všade často pretínajú
súkromné zemedelské podniky, alebo iné
zemedelské hospodárstva, lúky a polia súkromné
i obecné. Menovite sa to vzťahuje na ony časti
hraníc, kde so ony odchyľujú od veľkej
hranice, tvoriacej prirodzenú liniu, od Dunaja, a kde sa
tak začína hranica menších prirodzených
medzí. Ba i tam, kde takéto prirodzené medzetvoria
hranice, ako na príklad rieka Ipeľ a pod., nikdy nie
sú také, že by mohly úplne brať
do povahy i miestne hospodárske záujmy. Týmto
hraničným rozdelením je teda na veľkom
úseku menovite juhovýchodnom dotknutý hospodársky
záujem súkromný i obecný tak s jednej,
ako s druhej strany, s československej i maďarskej.
Veľmi mnoho obcí i s jednej i s druhej strany leží
bezprostredne v pásme hraničnom, a to i tak, že
domy sú na jednej strane a pozemky na druhej, alebo opačne.
Celé poipeľské obce by som mohol menovať,
kde je to tak. Je teda iba vítané, keď sa v
prospech záujmov obyvateľstva týchto pomedzí
hraničných urobila úmluva, podpísaná
17. novembra 1937 ak ratifikácii predkladaná teraz
snemovniam, aby s ňou prejavily súhlas podľa
§u 64, odst. 1, čís. 1 ústavnej listiny.
Úmluva obsahuje XXIX článkov a záverečný
vysvetľujúci protokol. Články úmluvy
precizujú pojem pohraničného pásma,
ním sú územné pruhy, ktorých
šírka nebude zásadne presahovať 10 km,
poťažne kde toho vyžadujú špeciálne
pomery, tak po dohode ústredných úradov oboch
smluvných strán až 15 km. Riešenie prestupu
hraníc za účelom zemedelských, poľných,
lesných a banských prác na svojich vlastných
pozemkoch, ležiacich v súsednom pohraničnom
pásme, alebo za účelom nútnej návštevy
a pomoci lekárskej, porodnickej, hasičskej, slovom
záchrannej, je v systéme prepustkovom. Úmluva
ustanovuje tri druhy prepustiek, a to vzor A pre majiteľov
pôdy a nájomcov, vzor B pre členov rodiny,
pomocné sily, nádenníkov, sezónnych
zemedelských robotníkov, pre lekárov, zverolekárov,
porodné asistentky a osoby, ktoré z iných
podobných humanitných dôvodov musia v patričnom
pásme pravidelne prekročovať hranice, a vzor
C pre ostatných obyvateľov pásma, ktorí
by zo závažných, naliehavých dôvodov
príležitostne prekročili hranice. Tieto osobné,
ako i časové okolnosti uvádza úmluva
veľmi presne a podrobne, čo je správne vzhľadom
na nútnosť kontroly, i zo štátnych bezpečnostných
dôvodov. Úmluva určuje miesta a čas
možnosti prekročenia hraníc. Veľmi dôležité
sú ustanovenia colné, čl. XII až XXV,
ako i podrobnosti možností dopravovania zbožia,
nakoľko je osvobodené od cla a dávok. Duch
úmluvy je výrazný v XVI. článku,
kde sa výslovne hovorí, že týmto hospodárstvam
a iným prácam nesmie sa prekážať
a ich záujmy sťažovať. Úmluva veľmi
správne je rozšírená okrem čiste
hospodárskych oblastí i na oblasť sanitnú
a humanitnú.
Výbor zahraničný jednal vo schôdzi
dňa 15. marca 1938 o shora uvedenom vládnom návrhu,
pripojil sa k usneseniu výboru živn-obchodného
a doporúča ho posl. snemovni k ústavnému
schváleniu. (Souhlas.)
Místopředseda dr Markovič (zvoní):
Pristúpime teraz k spoločnej rozprave.
Podľa usnesenia predsedníctva navrhujem lehotu rečnícku
40 minút. (Námitky nebyly.)
Námietok niet. Navržená lehota je schválená.
Prihlásení sú rečníci na straně
"proti": pp. posl. dr Szüllő,
Kundt, Široký, dr Tiso, Kopecký
a dr Wolf.
Dávam slovo prvému rečníkovi, prihlásenému
na strane "proti", p. posl. dr Szüllőmu.
Posl. dr Szüllő (maďarsky): Vážená
snemovňa! Najprv chcem prehovoriť maďarsky a
potom slovensky k tomuto návrhu a chcem prečítať
naše stanovisko, ktoré zaujímajú tunajší
Maďari v tomto štáte (čte):
Pred verejným forumom posl. snemovne pribíjam, že
v tejto republike je nielen otázka slovenská, nielen
nemecká, poľská a rusínska, lež
i otázka maďarská. S tohoto miesta prehlašujem,
že Maďarstvo ani s hľadiska kultúrneho,
ani hospodárskeho, ani verejnoprávneho nezískalo
tých oprávneností, ktoré mu garantovali
tvorcovia štátu československého vtedy,
keď pri príležitosti nového rozdelenia
Europy utvorili túto republiku.
My všetci v tejto republike pociťujeme tú konštruktívnu
chybu republiky, že táto republika bola utvorená
z dvoch štátov, z Rakúska a Maďarska,
ktoré žily dvoma právnymi i hospodárskymi
životy. V obidvoch štátoch vyvinuly sa po dobu
1000 rokov iná kultúra, iné zákony
a iné verejnohospodárske záujmy. Tieto rozdiele
jestvujú ešte i dnes, lebo tieto dva štáty
boly utvorené nie náhodou, lež z nútnosti
spočívajúcej na podklade geofyzickom. A preto
docela iným spôsobom a inými cestami môže
dosiahnuť svoju životnú prosperitu obyvateľstvo
na Slovensku a v Podkarpatskej Rusi, než obyvateľstvo
v krajinách historických.
To je dôvodom toho, že maďarské strany
už od doby svojho ustavenia stále bojovaly za autonomiu
Slovenska a Podkarpatskej Rusi. My Maďari s našimi slovenskými.
bratmi (Posl. Vallo [maďarsky]: Od kedy znáte vy
slovenských bratov?) Ja som ich vždycky znal.
Opýtajte sa pána predsedu vlády Hodžu,
opýtajte sa pána miestopredsedu dr Markoviča,
či som to nebol ja, kto ako pezinský poslanec zastával
som vždy záujmy Slovákov? (Hluk. - Výkřiky
posl. Vallo a dr Holoty.)
Místopředseda dr Markovič (zvoní):
Prosím o kľud. (Stálé výkřiky
posl. Vallo a dr Holoty. - Místopředseda
dr Markovič zvoní.)
Volám p. posl. Vallo k poriadku. (Hluk. -
Výkřiky posl. dr Holoty. - Místopředseda
dr Markovič zvoní.)
Volám p. posl. dr Holotu k poriadku. (Hluk. -
Výkřiky posl. Vallo. - Místopředseda
dr Markovič zvoní.)
Volám p. posl. Vallo po druhý raz k poriadku.
(Stálé výkřiky. - Místopředseda
dr Markovič zvoní.)
Prosím o kľud a pána rečníka
prosim, aby pokračoval.
Posl. dr Szüllő (pokračuje): My
Maďari spolu s našimi slovenskými bratmi (Smích.
Různé výkřiky.) si prajeme, aby
každý národ v republike na svojej vlastnej
pôde spravoval svoje osudy. (Hluk. - Různé
výkřiky.)
Místopředseda dr Markovič (zvoní):
Prosím o kľud.
Posl. dr Szüllő (pokračuje): Základ
autonomie, ktorú požadujeme, bol utvorený Pittsburghskou
dohodou a autonomiu Podkarpatskej Rusi predpisuje mierová
smluva sama. Vláda nevyhovela ani jednej podmienke, a to
je príčinou dnešnej otrasenej situácie.
Tunajšiu konsolidáciu nemôže garantovať
lomoz zbraní ani opieranie sa o zbrane cudzie, lež
iba vnútorná duševná spokojnosť
národov. Vláda musí pochopiť, že
zdaru nemožno tuná ináč dosiahnuť
len tak, jestliže na základe plnej rovnoprávnosti
dá každému tunajšiemu národu to,
čo mu podľa božských a ľudských
zákonov náleží. (Potlesk poslanců
spojených stran maďarských. - Pokračuje
slovensky.)
Pred verejným forumom poslaneckej snemovne priklincujem,
že jestvuje v tejto republike nielen slovenská, nielen
nemecká, nielen poľská, nielen rusínska,
ale i maďarská otázka. S tohoto miesta prehlašujem,
že maďarská národná menšina
neobdržala ani v kultúrnom, ani v hospodárskom,
ani vo verejnoprávnom ohľade tie práva, ktoré
jej garantovali tvorcovia československého štátu
vtedy, keď bola táto republika pri rozdelení
novej Europy utvorená. (Výkřiky.)
My v tejto republike cítime všetci tú konštruktívnu
chybu republiky, že táto republika bola složená
z dvoch, samobytný právny a hospodársky život
vedúcich štátov, z Rakúska a Maďarska.
(Výkřiky posl. Dubického.) V obidvoch
štátoch vyvinula sa po 1000 rokoch iná kultúra,
iné zákony a iné hospodárske záujmy.
Tieto rozdiele jestvujú i dodnes, lebo spomenuté
dva štáty neutvorily sa náhodne, ale z geofyzických
nútností. Práve preto môže obyvateľstvo
Slovenska a Podkarpatskej Rusi dosiahnuť blaho a zdar svojho
života docela iným spôsobom a inými cestami,
ako obyvateľstvo historických zemí. To je dôvod
toho, že maďarské strany od ich utvorení
stále bojovaly za autonomiu Slovenska a Podkarpatskej Rusi.
My Maďari žiadame spolu s našimi slovenskými
bratmi (Výkřiky. Smích. - Posl.
Rybárik: To je hanba!) To je nie hanba, iďte sa
pýtať do pezinského okresu, či som ja
nepodporoval vždy Slovákov, keď som bol na boku.
Nenajdete ani jedného Slováka, ktorého by
som bol nepodporoval. (Posl. Rybárik: Vy ste boli Slovák,
ale pomaďarčili ste sa!) Ja som lepší
Maďar, ako vy ste Slovák alebo Čech. (Různé
výkřiky.)
My Maďari žiadame spolu s našimi slovenskými
bratmi, aby v tejto republike mohol každý národ
svoj osud na svojom území sám viesť.
Základ autonomie, ktorú žiadame, utvorila Pittsburghská
dohoda (Výkřiky odporu.), autonomiu Podkarpatskej
Rusi predpísala mierová smluva. (Různé
výkřiky. - Místopředseda dr
Markovič zvoní.) Vláda ale ani jednej
tejto podmienke neurobila zadosť, a to je dôvodom terajšej
jej otrasenej situácie. Tunajšiu konsolidáciu
môže len vnútorná duševná
spokojnosť obyvateľov garantovať a nie lomoz zbraní
ani opieranie sa na výzbroj iných. Vláda
musí už raz pochopiť to, že nemôže
ináč dosiahnuť zdaru, iba tým, keď
každému tu žijúcemu národu garantuje
na základe plnej rovnoprávnosti všetko to,
čo im podľa božského a ľudského
zákona prináleží.(Potlesk poslanců
spojených maďarských stran.)
Místopředseda dr Markovič (zvoní):
Dávam slovo ďalšiemu rečníkovi,
p. posl. Kundtovi.
Posl. Kundt (německy): Dámy a pánové!
Jménem klubu poslanců sudetskoněmecké
a karpatskoněmecké strany v jeho dnešní
síle mám učiniti toto prohlášení:
"S pyšným vědomím, že jsou
příslušníky velkého německého
národa, který v těchto týdnech provedl
činy světodějných rozměrů,
překonali i sudetští Němci v posledních
dnech konečně roztříštěnost
svých sil tím, že Svaz zemědělců
a německá křesťanskosociální
strana lidová se včlenily do sudetskoněmecké
a karpatskoněmecké strany. (Hluk. - Potlesk
poslanců strany sudetskoněmecké.)
Místopředseda dr Markovič (zvoní):
Prosím o kľud. (Výkřiky posl.
Beuera. - Potlesk trvá.)
Posl. Kundt (pokračuje): Sudetští
Němci. . . . . (Hluk. - Výkřiky
poslanců komunistické strany.)
Místopředseda dr Markovič (zvoní):
Žiadam o kľud.
Posl. Kundt (pokračuje): . . . . budou nyní
v semknuté jednotě a s větším
úsilím bojovati o zabezpečení svých
životních práv. (Hluk trvá.) Vzíti
na vědomí tuto politickou realitu, že jsme
se spojili a že jsme ochotni bojovati, a (Místopředseda
dr Markovič zvoní.) vyhověti naším
oprávněným požadavkům, stalo
se pro vás, pánové na české
straně, nyní nevyhnutelným příkazem
státnické chytrosti a prozíravosti a příležitostí,
abyste obé dokázali. (Předsednictví
převzal místopředseda Langr. - Výkřiky
posl. Śliwky.) Litujeme, že jsme ještě
neuslyšeli hlasu, jenž by byl projevem takového
poznání.
Když jste se opírali o versaillský mocenský
řád, jenž směřoval k trvalému
zbavení moci a potlačení německého
národa na celém světě, nemohlo se
vám sice nikdy zdáti rozumným, ale jistě
možným, abyste v tomto státě vytvořili
systém, jejž jsme podle jeho četných
důsledků musili pociťovati jako systém
vyvlastňování, zkracování práv
a nižšího politického hodnocení
a jejž proto v semknuté nyní frontě
rozbijeme. (Potlesk poslanců sudetskoněmecké
strany.) Tento versaillský mocenský řád,
vybudovaný na klamu a na popření životního
práva celého velkého národa, musil
ustoupiti novému právnímu řádu.
Silnější mocnosti než vy musily tuto skutečnost
uznati a vyvoditi z toho náležité důsledky.
Jen vy sami jste se dosud domnívali, že nemusíte
bráti na vědomí nový vývoj.
(Posl. Špaček: Řekněte, co vlastně
chcete!) Své pokusy, popříti vůbec
existenci této otázky a pozdější
pokusy vyhnouti se vynášením bezpodmínečného
německého aktivismu takovému řešení,
jistě i vy, pánové, uznáte za ztroskotané.
Každý pokus pokračovati v této politice
snad ještě s německými sociálními
demokraty byl by nesmyslný a předem určený
k nezdaru. (Různé výkřiky. -
Hluk.)
Místopředseda Langr (zvoní):
Prosím o klid.
Posl. Kundt (pokračuje): Otázka, má-li
sudetskoněmecká strana právo mluviti za všechny
sudetské Němce, stala se dnes pro celé tuzemsko
i zahraničí konečně jasnou. Přecházeti
tuto skutečnost není tedy již možné,
ani taktické ani praktické. (Potlesk poslanců
sudetskoněmecké strany.)
Dosavadní národnostní politika nepřinesla
zemi mír, státu jen škodu a nám jen
utrpení. Nemáte nic jiného na vybranou než
se jednou pro vždy rozloučiti s udržováním
této politiky. (Výkřiky posl. Kuta.) Chcete-li
dosíci toho, aby sudetští Němci věnovali
byť jen zdání důvěry vašemu
zamýšlenému řešení, které
jste naznačili, musíte nejdříve prokázati,
že zasluhujete důvěry, a to dodržováním
platných zákonů, které jste sami vydali.
(Souhlas. - Potlesk poslanců sudetskoněmecké
strany.) Provedení voleb, které se podle zákonů
již dávno měly uskutečniti, jest jedním
z předpokladů k tomu. Se zřetelem na změněnou
politickou situaci jest demokratickou povinností vypsati
všeobecné politické volby, jimiž by se
potvrdila (Souhlas. - Potlesk poslanců sudetskoněmecké
strany.) vůle lidu projevená v německém
táboře. (Potlesk poslanců sudetskoněmecké
strany. - Výkřiky posl. Špačka.)
Znáte naše žaloby a stížnosti.
Víte tedy, jak nás můžete usmířiti,
chcete-li toho vůbec. (Souhlas a potlesk poslanců
sudetskoněmecké strany.) Ale nepočítejte
se zdánlivým řešením a s povolností,
kterou nemůžeme uvésti v soulad s odpovědností
za náš lid. (Hluk.) Nezapomínejte ani
na svou odpovědnost nejen před svým národem,
nýbrž před celou Evropou. (Potlesk poslanců
sudetskoněmecké strany. - Posl. Špaček:
To se rozumí. - Posl. Beuer [německy]: Odpovědnost
za německý národ nemáte vy!) Za
námi stojí semknutí sudetští
Němci. (Různé výkřiky.)
Nepochybujte již, že jen zásadní a
odvážné řešení národnostní
otázky může tomuto státu zaručiti
trvalý vnitřní i vnější
mír." (Potlesk poslanců sudetskoněmecké
strany.)