V rámci měnových opatření připravuje
vláda, jak vyplývá z vládního
prohlášení, zavedení mimořádných
dávek, kterými by byly zachyceny válečné
zisky a přírůstky na majetku z doby válečné.
Nemáme doposud po ruce podrobných zpráv o
prostředcích, kterých chce vláda k
tomuto zdanění použíti. Zdůrazňuji
však, že je nutno klásti hlavní váhu
na pronikavé zdanění opravdových zisků
válečných, zisků skutečných
šmelinářů. Na druhé straně
však musí býti chráněny zájmy
drobných střádalů. Berní orgány
se musí soustřediti především
na náležité a hlavně také včasné
zdanění velkých poplatníků
a vyvarovat se toho, aby se utápěly v neplodné
práci s vyměřováním daní
nebo dávek drobných poplatníků. Ve
všech daňových předpisech budiž
pamatováno na daně prosté minimum, odpovídající
současným cenovým poměrům.
Ze zdanění mimořádnými dávkami
z přírůstku majetku měla by býti
vyňata ta část přírůstku
majetku, jíž by použily osoby, dosud nepodléhající
sociálnímu pojištění, k dodatečnému
zákupu příspěvkových let v
národním pojištění, které
bude rozšířeno o pojištění
osob samostatně výdělečně činných.
Jedním z nejobtížnějších
problémů, kterými se v brzku budeme zabývati,
budou bezpochyby státní výdaje a příjmy.
Nová organisace státního aparátu bude
nutně vyžadovati řadu mimořádných
výdajů a vítáme proto ujištění
vlády, že bude usilovat o úsporné hospodaření
v ústředních úřadech i v nové
politické správě. Nutnost nejvyšší
hospodárnosti ve veřejné správě
musíme zdůrazňovat tak jako v podnicích
a všude jinde. Hospodárnost však je nutno chápati
hlouběji, než se obvykle činí. Účelnost
nebo oprávněnost jednotlivých výdajů
je nutno posuzovati v jejich plném hospodářském
dosahu. Proto každá výdajová položka
musí býti posuzována pod zorným úhlem
prospěchu, který má z jejího použití
vzejíti pro celek. Nelze proto operovati toliko prostými
absolutními čísly, udávajícími
jednotlivé výdaje, aniž bychom přihlédli
k jejich vzdálenějším hospodářským
a sociálním důsledkům. Jinými
slovy: Musíme usilovat o pravou hospodárnost
s hlediska celého národního hospodářství
a vyhnouti se mechanickému šetřilství.
(Potlesk.) Proto se nesmíme lekati prostých
číslic, i když budou jistě na prvý
pohled vypadati pesimisticky. Přechod k normálním
poměrům vyžaduje mimořádných
nákladů a normální zdroje veřejné
správy nebudou míti v prvních měsících
svou plnou vydatnost. Se vzrůstem výroby a se zlepšováním
zásobování bude však sílit příjmová
stránka státního hospodářství
a budou se zmenšovat schodky, které se dnes objevují.
Měnová opatření umožňují,
aby bylo již přikročeno nejen k vyrovnání
cenové hladiny v zemích českých a
na Slovensku, ale také k vyrovnání hladiny
mzdové a cenové. Je nutno vyvinouti všechno
úsilí, abychom rychle přešli do období
pevných hospodářských čísel,
neboť stálost je nezbytným předpokladem
řádného hospodaření státu,
podniků, i v domácnostech. Při úpravě
mzdové a cenové hladiny musí však býti
naší snahou, aby reálná hodnota mezd
byla pokud možno zvýšena, aby při nejmenším
nikde nedošlo k jejímu snížení.
Má-li se však snaha o stabilisování
našich hospodářských poměrů
setkati s úspěchem, musí býti všechna
uvedená opatření provedena pokud možno
rychle a v nejmenším časovém odstupu.
Provádění musí býti důsledné,
aby bylo zabráněno porušování
jednou stanovených mezd a cen.
V sociální politice vůbec stojíme
před řešením řady naléhavých
problémů. Zdůrazňujeme ovšem
předem, že při uskutečňování
sociálně-politických požadavků
pracujícího lidu zastáváme zásadu
únosnosti našeho hospodářského
života. Jsme si vědomi, že dokonalé vybudování
sociálně ochranných opatření
úzce souvisí s tím, do jaké míry
se nám podaří zvládnouti všechny
obtíže a úkoly v celém našem hospodářství,
aby se mohlo státi zdrojem blahobytu celého národa.
Dekretem o závodním zastupitelstvu zaměstnanců
dostalo se závodním radám pevného
právního podkladu a byly vytvořeny všechny
předpoklady, nutné jak pro řádnou
ochranu všech práv zaměstnanců, pokud
jde o jejich sociální, kulturní a hospodářské
zájmy, tak pro spolupůsobení při vedení
podniku. Je však naléhavě nutné, aby
s urychlením byl vydán volební řád
do závodních rad, který teprve umožní,
aby došlo k řádným volbám těchto
orgánů. Považujeme to za samozřejmý
předpoklad demokratického uplatnění
vůle pracujících.
Dále je nutno uvažovat o náležité
zákonné sociální ochraně osob,
konajících vojenskou službu. Vojenská
služba nesmí nadále býti pro žádného
občana újmou, kterou by trpěl ještě
dále potom, kdy splnil svoji nejdůležitější
občanskou povinnost. Vojenská služba nemůže
býti u zaměstnanců považována
za přerušení pracovního poměru,
bez ohledu na to, zda jde o zaměstnance ve službách
veřejných nebo soukromých. Doba ztrávená
výkonem vojenské služby musí býti
vojenským příslušníkům
zhodnocena ve všech nárocích, vyplývajících
ze všech sociálních ochranných opatření.
Tato zásada nemůže platiti ovšem pouze
do budoucnosti, nýbrž má se vztahovati na vojenskou
službu, vykonanou kdykoliv, ať v prvé republice,
v legiích za hranicemi, nebo v dobrovolnických sborech.
Naprosto neodkladatelný je pak požadavek, aby byly
řádně zabezpečeny rodiny těch,
kteří konají vojenskou službu nebo vojenskou
službu mimořádnou.
Prozatímnímu Národnímu shromáždění
bude také předložen návrh zákona
o národním pojištění, který
má býti jedním ze základních
kamenů nové výstavby sociální
ochrany zaměstnanců. Má se státi pevnou
záštitou všem těm, kteří
pro nemoc, úraz, invaliditu nebo stáří
potřebují pomoci a musí zabezpečiti
své rodiny pro případ úmrtí
živitele. Veliký důraz je při tom třeba
klásti na zdokonalenou léčebnou péči,
neboť tento problém stal se aktuální
v dnešní době, kdy důsledky válečných
útrap začnou se projevovati na zdravotním
stavu širokých vrstev pracujícího lidu.
Jde tu o veliký úkol a jeho řešení
musí býti náležitě promyšleno
a dokonale připraveno. Již samo rozšíření
pojištění na zemědělce, živnostníky,
obchodníky a svobodná povolání přináší
s sebou řadu obtíží, které bude
nutno řešit.
Zvláštní kapitolou, které však
musí býti okamžitě věnována
pozornost, je úprava důchodů všeobecného
pensijního ústavu a Ústřední
sociální pojišťovny. Zde jde o desetitisíce
občanů, kteří by mohli býti
nejtíživěji postiženi novou cenovou úpravou,
kdyby nedošlo k okamžitému zvýšení
jejich důchodů. Paní a pánové,
uvažte, že u Všeobecného pensijního
ústavu činí průměrný
měsíční důchod 880 K a u Ústřední
sociální pojišťovny 370 K měsíčně.
I když tato otázka bude definitivně řešena
snad v rámci národního pojištění,
je nutno učinit bezodkladná, alespoň prozatímní
opatření.
Košický vládní program přinesl
také jasnou formulaci významu a funkci kultury v
našem státě. Cílem má býti
nejen všeobecný pokrok a zvýšení
produktivity tvůrčích jednotlivců,
ale hlavně zespolečenštění kulturních
statků. To se týká dvou oborů, které
ostatně spolu těsně souvisí. Prvním
je obor školský, druhým oblast kulturní
péče o dospělé. Tento druhý
obor byl vlastně až dosud značně zanedbáván.
Všechny obory kulturní práce, ať jde o
vědu, umění nebo technologii, musí
proniknout do nejširších vrstev pracujícího
lidu, aby kultura nezůstala luxusní výsadou
vybraných jednotlivců. Tímto způsobem
bude umožněn výběr schopných
jednotlivců pro další kulturní tvorbu
a každý občan státu nabude jasného
přesvědčení, že kultura je také
jeho záležitostí.
Za velmi naléhavý požadavek pokládám
postátnění všeho školství.
Teprve tím může býti zajištěna
ve všech školách výchova mládeže
v jednotném duchu a umožní se účelné
a plánovité rozložení škol ve státě.
Pak může býti dosavadní zastaralá,
neúčelná, třídní, nejednotná
a mezerovitá školská soustava nahrazena novou
soustavou jednotného školství, v níž
by všechny školní stupně na sebe organicky
navazovaly a pružnou organisací umožňovaly
každému dosažení nejvyššího
stupně vzdělání podle jeho schopností.
Problémům našeho zemědělství
věnuje československá sociální
demokracie zvláštní zřetel a s naší
strany mohou zemědělci vždy očekávati
plnou podporu při řešení všech
svých svízelných otázek. Jsme vzdáleni
toho, ponechávati vývoj poměrů v zemědělství
náhodě, nebo hledati řešení případ
od případu. Doufáme také, že
nedostatek jasného plánu v naší zemědělské
politice bude brzy odstraněn. Je nutno rozlišovat
problémy, které musí být řešeny
ihned pro svou bezprostřednost, od úkolů,
které pro svůj rozsah a dosah mohou býti
prováděny postupně podle přesně
vyznačeného plánu.
Naše zemědělství stojí však
dnes před některými problémy, které
zemědělci nemohou vyřešiti sami a kterým
musí býti věnován náležitý
zřetel celou veřejností a zejména
pak ovšem veřejnými úřady. Všeobecně
je dnes zaznamenáván v zemědělství
krajní nedostatek pracovních sil. Zde je nutno,
aby úřady ochrany práce, zejména tam,
kde je situace skutečně kritická, opatřily
za každou cenu potřebný počet pracovních
sil. Ovšem je na bílední, že tímto
způsobem nelze natrvalo odstranit nedostatek pracovních
sil v zemědělství a že jediným
východiskem pro budoucnost zde bude úsilí
o nejrozsáhlejší mechanisaci zemědělské
práce na podkladě družstevním. Nejtíživěji
však právě na zemědělce doléhá
v této době naprostý nedostatek pracovního
šatstva a obuvi a v některých oblastech jsou
v tomto směru poměry přímo zoufalé.
Důrazně upozorňujeme na nutnost rychlých
opatření v tomto směru. Škody, které
vznikly válečnými událostmi a za doby
okupace v zemědělství, jsou rozsáhlé,
v některých oblastech pak skoro ochromují
další zemědělské podnikání.
Očekáváme, že ministerstvo zemědělství
a vnitra připraví a předloží
návrhy o náhradě způsobených
škod, které si poškození zemědělci
nemohou sami uhradit a jejichž úhrada je předpokladem
jejich dalšího podnikání. Nemovitý
majetek mnohých zemědělců, který
z politických důvodů pro hospodářskou
sabotáž byl nacistickými okupanty zabaven,
je takto v pozemkových knihách okresních
soudů stále ještě označen. Ačkoliv
dekretem presidenta republiky bylo takové zabavení
majetku prohlášeno neplatným, poznámka
o zabavení v knihách stále ještě
vázne. I v tomto směru je třeba, aby ministerstvo
spravedlnosti s urychlením zjednalo nápravu, aby
postižení zemědělci stali se opět
faktickými vlastníky svých usedlostí.
Budeme vládu plnou měrou podporovati v tom, aby
bylo dosaženo plynulého a řádného
dodávání živočišných
i rostlinných produktů našeho zemědělství.
Jsme přesvědčeni o tom, že se strany
zemědělců je potřeba správného
odvádění produktů k zajištění
výživy celého národa chápána
poctivě. Tam, kde by se projevily rušivé zjevy
z důvodů zištnosti nebo z nedostatku morální
odpovědnosti, trváme na zásadě přísného
potrestání. Nepochybujeme však, že po
provedených úpravách cen zemědělských
výrobků a po úpravě měnové
bude odstraněna poslední nejistota mezi zemědělci
a poslední obtíže, které se objevily
při odvádění jejich produktů.
Paní a pánové, vláda, která
se Prozatímnímu Národnímu shromáždění
představila, nepotřebuje jistě žádného
doporučování. Svojí dosavadní
činností dokázala, že je schopna zdolati
nejobtížnější úkoly, před
jaké kdy v naší minulosti byla některá
vláda postavena. Ale myslím, že právě
proto je nutno, abychom již při této příležitosti
si znovu uvědomili, že ještě žádná
naše vláda nebyla postavena před tak obtížné
úkoly, které ještě tuto vládu
očekávají. Nezastírejme si, že
v příštích měsících
stále ještě budeme zápasiti s důsledky
války a okupace a že zejména v zimních
měsících budou kladeny velké požadavky
na trpělivost a obětavost našeho občanstva.
Možná, že také budou zkouškou pevnosti
jednoty Národní fronty.
Jsme však přesvědčeni, že tvořivým
silám našeho národa, uvolněným
naší národní revolucí, podaří
se s úspěchem překonati i všechny tyto
obtíže. Čs. sociální demokracie
hlásí se k plné podpoře nové
vlády Národní fronty. (Potlesk.)
Předseda (zvoní): Uděluji slovo
p. posl. Slánskému.
Posl. Slánský: Vážené
shromáždění! Je projevem velké
konsolidace politických poměru u nás, jestliže
při jmenování nové vlády nedošlo
v podstatě k žádným změnám,
jestliže vláda jmenovaná 4. dubna 1945 v Košicích,
tedy před více než 7 měsíci,
je pověřena, aby dále pokračovala
ve svém úřadě. Právem se můžeme
před světovou veřejností pochlubiti
tím, že za tak složité situace, jako je
dnešní, budujeme nový stát bez vnitřních
otřesů a krisí.
Chci při tom vzpomenouti našich rozhovorů,
které jsme měli v prosinci r. 1943 v Moskvě
s p. presidentem, kde jsme mu již tehdy nastínili
základní body pozdějšího košického
vládního programu a prohlásili, že právě
rychlé provádění hlubokých
změn v našem státním ústrojí
a hospodářství, budování osvobozeného
státu na nových základech umožní
vyhnouti se všem elementům občanské
války. Zdůraznili jsme tehdy, že chceme, aby
se tohoto budování zúčastnili představitelé
všech složek našeho národa, aby byla vytvořena
pevná Národní fronta 4 politických
stran a všem těmto stranám dány stejné
podmínky a tím i stejné šance pro uplatnění
jejich vlivu a vzájemného volného soutěžení.
(Předsednictví převzal místopředseda
Petr.)
Dnes po několikaměsíčním odstupu
můžeme konstatovati, že provádění
těchto principů přineslo veliký prospěch
našemu lidu i státu a vedlo k poměrně
rychlé konsolidaci našich poměrů. To
musí doznati každý, kdo srovná poměry
u nás s poměry v řadě jiných
států, na př. v Řecku, Francii, Belgii
a jinde, nebo kdo jen srovná, jaký je rozdíl
mezi tím, co je dnes a co bylo u nás po převratu
r. 1918, kdy jsme museli procházeti těžkými
vnitropolitickými obtížemi a krisemi.
Třeba dále konstatovat, že nebylo ještě
u nás vlády, která by tak důsledně
plnila to, co ohlásila a slíbila ve svém
programu. (Potlesk.) Vzpomeňme jen na vládní
prohlášení všech těch různých
vlád, které jsme měli za 20 let republiky
před Mnichovem. Musíme přiznat, že se
ani nemůžeme upamatovat, co v těch programech
jednotlivých vlád bylo, protože tyto programy
byly většinou bezvýrazně a obsahovaly
řadu líbivých slibů, velmi povšechně
a neurčitě formulovaných. A sliby ty se obyčejně
neplnily.
Naproti tomu znají dnes miliony našich občanů
košický vládní program, který
byl tak široce popularisován slovem i tiskem. A tento
program nezůstal na papíře, ale řada
základních jeho článků byla
již uskutečněna a provedeny dalekosáhlé
zásahy do veřejné správy, do hospodářství
i celého veřejného života.
Jmenování nové vlády znamená
přechod od prvního období naší
národní revoluce do druhého. První
období je charakterisováno tím, že v
něm byly uskutečněny takové zásahy,
jako zlidovění naši správy na podkladě
národních výborů, konfiskace nepřátelského
a zrádcovského majetku, spravedlivé řešení
slovenské otázky, zbavení státního
občanství Němců a Maďarů
a nakonec zestátnění peněžnictví
a velkého průmyslu. (Potlesk.)
Vcházíme nyní do druhého období
naší revoluce. Jde nyní o to, abychom jako
představitelé lidu a politických stran vyjádřili
zde svůj názor na to, jakým dalším
směrem vývoje máme jít, zda máme
pokračovat v rozvíjení naši národní
revoluce, či zda máme jíti jinou cestou.
Náš názor je, že máme upevňovat
a stabilisovat vymoženosti národní revoluce,
upevňovat a zlepšovat nově zavedené
instituce, pokračovat v dalším demokratisování
naší správy, našeho hospodářského
a kulturního života, rozvíjet tak a dovršovat
naši národní revoluci. (Potlesk.)
Když nová vláda v poslední schůzi
sněmovní prohlásila, že košický
vládní program bude dále rozvíjen
a doplňován úkoly vyplývajícími
z jeho provádění, mohla tak prohlásiti
u vědomí, že s košickým programem
souhlasí nejširší vrstvy našeho národa.
Důkazem toho byly i nedávné manifestace provedené
u příležitosti vyhlášení
zestátňovacích dekretů, manifestace
nebývalé ještě u nás síly
a mohutnosti.
Proti nově zavedeným institucím a reformám,
proti novému pojetí demokracie, kterou nazýváme
lidovou demokracií a která je hlubší
a opravdovější, než byla demokracie předmnichovská,
se ozývají jen jednotlivci. Jen jednotlivci volají
po návratu ke starému, k tomu, co jsme odvrhli,
co se neosvědčilo, co se ukázalo škodlivým.
(Potlesk.) Mezi tyto ojedinělé hlasy patří
i hlas, který se nedávno ozval ve sloupcích
"Svobodného Slova". (Potlesk komunistických
poslanců.) V článku, v němž
jsou srovnávány poměry u nás po roce
1918 s dnešními poměry, se píše:
"Tenkrát se národ vrhl do práce s lví
silou, ne do denního schůzování a
každodenních manifestací. Nebylo uštvaných
duší a tisíců rozvrácených
rodin a nebylo v národě člověka, který
by mohl říci: Mně se stala křivda.
Měli jsme plnou demokracii politickou, žádnou
meltu. Směle jsme uskutečnili 8 hodin práce
a vykonalo se při tom více, než s hesly o brigádách
a kolektivech. Vlaky jezdily normálně a přesně,
neztrácely se nám vagony a lokomotivy. Měli
jsme důvěru ciziny. Pojem kolaborantů, udavačů
a patolízalů byl neznámý. Nikdo se
neopovážil sáhnout na cizí majetek."
To je citát ze "Svobodného Slova" z 28.
října t. r. Nechci se zde zabývat všemi
těmi nepravdami a urážkami, obsaženými
v citovaných větách. Nechci zde ani podrobně
rozvádět, jakou nepravdou je tvrzení, že
po roce 1918 se bez hesel o brigádách a kolektivech
vykonalo více práce nežli dnes. Uvádím
jenom, že tehdy, ačkoliv jsme neměli rozrušeny
válkou závody, tratě, mosty a obce, ačkoliv
problém pracovních sil nebyl komplikován
odsunem Němců, dosáhli jsme předválečné
těžby uhlí teprve v roce 1924, po 6 letech.
(Potlesk.)
Horníci byli nespokojeni, volali po socialisaci dolů,
stávkovali, nechtěli pracovat pro Petschky, Rothschildy,
Viltschky a Preisse. (Potlesk.) Naproti tomu dnes, půl
roku po osvobození, dosáhli jsme u hnědého
uhlí 96 % předválečné těžby
(Potlesk.) a u kamenného uhlí 71 %. (Potlesk.)
A kdyby na Ostravsku bylo více pracovních sil, byla
by i těžba kamenného uhlí daleko větší.
Dosáhli jsme těchto úspěchů
právě proto, že horníci, kteří
nepracují již pro staré kapitalistické
majitele, tvoří pracovní brigády,
závodí v ušlechtilém soutěžení
a zvyšují rychle výkonnost. (Potlesk.)
Taková je skutečnost.
Podrobněji se chci zabývati jiným tvrzením
tohoto článku, a to tvrzením o naší
demokracii. "Svobodné Slovo" nazývá
demokracii, kterou jsme zavedli po roce 1918, plnou politickou
demokracií, kdežto dnešní demokracii označuje
hanlivým názvem "melta", t. j. náhražka.
Srovnejme tedy oba druhy demokracií a posuďme, který
z nich je lepší a který horší.
Vezměme předmnichovskou demokracii. Vidíme
velké vady v její veřejné správě.
Souhlasíme s panem presidentem, který ve svém
proslovu k tomuto Národnímu shromáždění
28. října t. r. pravil, že jsme po roce 1918
přejali v podstatě starou byrokraticko-policejní
správu rakouskou. (Potlesk.) Vidíme další
vady předmnichovské demokracie také v tom,
že to byl režim, který na př. dovoloval,
aby henleinovci mohli u nás svobodně rozvíjet
svoji velezrádnou činnost, volně budovat
své ozbrojeně organisace, že nebyli stíháni,
ačkoliv byli placeni Berlínem, ačkoliv si
chodili na německé vyslanectví pro peníze
a dodávali za tyto peníze špionské zprávy.
A při tom agrární ministerstvo vnitra proti
nim nezakročovalo, dávalo okresním hejtmanům,
četníkům a policii pokyny, aby slušně
zacházeli s henleinovskými velezrádci, aby
je neprovokovali. A předseda agrární strany
Rudolf Beran, který se také tajně
stýkal s německým velvyslancem, zval veřejně
henleinovské velezrádce k vstupu do vlády.
Za předmnichovské demokracie byli do žalářů
posíláni takoví důslední demokraté
jako komunisté, ale s henleinovskými velezrádci,
maďarskými iredentisty, ľuďáckými
separatisty, s vlajkaři, gajdovci a stříbrňáky
se jednalo v rukavičkách. (Potlesk.)