Při stanovení počtu žáků,
který bude možno přijmouti do výběrových
škol III. stupně, přihlédne se k potřebě
školených sil v tom kterém oboru, která
bude zjištěna po slyšení příslušných
úřadů a odborných korporací.
Ministerstvo školství a osvěty stanoví
jako dosud jednak podmínky pro připuštění
k zápisu (věk, předběžné
vzdělání, zdravotní stav, po případě
praxe, výuční list a pod.), jednak upraví
výběrové řízení, v němž
se přihlédne k prospěchu žáka
na škole II. stupně, k jejímu posudku, po případě
k výsledku přijímací zkoušky,
k zjištěným schopnostem, k délce praxe
a pod.
Toto ustanovení má umožniti přestup
žákům, kteří teprve během
studia na škole III. stupně shledají, že
se lépe hodí pro studium na jiném druhu školy.
Povinnost pracovati tělesně 4 týdny ve školním
roce platí zásadně pro všechny žáky
výběrových škol III. stupně z
důvodů uvedených v § 32.
Výjimka, kterou ustanovuje osnova zákona pro žáky
posledních ročníků, souvisí
s tím, že tito žáci odcházejí
již do praktického života nebo na vysokou školu.
Ve vládním nařízení budou dány
též předpoklady pro zavedení tělesné
práce, t. j. zajištění žáků
po stránce mravní, zdravotní, ubytovací,
stravovací a úprava sociálního (úrazového)
pojištění. Výjimky, které stanoví
vláda, mohou se týkat zejména žáků
těch druhů výběrových odborných
škol, do nichž je přijetí vázáno
podmínkou alespoň desítiměsíční
praxe v příslušném oboru (v němž
převládá tělesná práce),
po příp. vyučení tomuto oboru.
Zkouška dospělosti byla dosud povinná pouze
na středních školách. Na vyšších
odborných školách s výjimkou vyšších
škol zemědělských byla toliko fakultativní.
Měli se jí podrobovati jen ti absolventi, kteří
chtěli pokračovat ve studiu na vysokých školách.
Osnova zavádí povinnou závěrečnou
zkoušku na všech vyšších odborných
školách a gymnasiích; nelze však v ní
řešiti, jaká oprávnění
budou spojena s ukončením studia.
Kursy podle ustanovení odst. 1, písm. a) mají
umožnit absolventům gymnasií a výběrových
odborných škol, aby si zkráceným studiem
osvojili rozdílnou učební látku jiné
odborné školy a mohli se tak zařadit do pracovního
procesu podle potřeb hospodářského
života.
Kursy podle ustanovení odst. 1, písm. b) mají
za úkol umožnit další, po případě
jiné odborné vzdělání pracujícím
osobám bez přerušení zaměstnání
zejména na těch školách, na nichž
není možné soukromé studium (§
43).
Tyto kursy budou se zřizovati po dohodě s ÚRO
(viz zákon č. 144/1946 Sb.).
V poradních sborech zavádí osnova nové
zařízení, které je pro úspěšné
působení odborných škol zvláště
potřebné. Poradní sbory mají pomáhati
udržovat co nejužší styk s praxí,
aby se mohlo odborné školství stále
přizpůsobovati měnícím se požadavkům
hospodářského a sociálního
života. Místním poradním sborům
dává kromě toho obdobný úkol,
který dosud plnila kuratoria.
Mládež, která po ukončení povinné
školní docházky do škol I. a II. stupně
nenavštěvovala jinou školu, byla dosud povinna,
pokud byla v učebním poměru, docházeti
podle § 99, písm. b), odst. 3 a § 100, odst.
3 živnostenského řádu, resp. podle §
139, odst. 3 a § 140, odst. 3 živnostenského
zákona pro území Slovenska do učňovských
škol. Zemědělská mládež
docházela podle § 7 zákona č. 75/1920
Sb. do lidových škol zemědělských.
Tato povinnost se nyní rozšiřuje také
na mládež, která vstoupí do zaměstnání
v podnicích, pro které neplatí živnostenský
řád, nebo která zůstává
bez jakéhokoliv zaměstnání doma u
rodičů, jakož i na pomocnice v domácnosti.
Pro tuto mládež se zřídí při
povinných odborných školách zvláštní
oddělení. Vyučování na povinných
odborných školách je buď každodenní
nejméně po dobu tří měsíců
v každém školním roce nebo nejméně
jednou v týdnu po dobu 10 měsíců v
každém školním roce.
Výchovný cíl těchto škol je dán
ustanovením § 2.
Sídla škol a jejich školní obvody se stanoví
tak, aby se veškeré mládeži dostalo odborného
vyučování. Úlevy v docházce
do těchto škol mohou býti jen zcela výjimečné;
předpisy o nich vydá vláda nařízením.
Aby mohly vyšší odborné školy umožniti
žákům přístup k studiu na vysokých
školách (zpravidla téhož nebo blízkého
oboru, pro který se připravovali na vyšší
odborné škole, nebo k studiu na pedagogické
fakultě), musí žákům poskytovati
i vyšší obecné vzdělání.
To je úkol velmi obsáhlý a může
proto v budoucnosti nastati nutnost prodloužit studium na
pět let.
Výchovný cíl je dán ustanovením
§ 2.
Učební předměty na gymnasiu se vytvářejí
ze stanovených výchovných a vzdělávacích
oborů a nauk a jsou vědecky podloženy. Soustava
volitelných předmětů povede k takové
vnitřní organisaci školy, která žákům
umožní rozvíjet individuální
schopnosti. Tato organisace provede se tak, aby ji bylo možno
uskutečnit na každé škole.
Kursy mají umožniti osobám, které jsou
již v zaměstnání, aby doplnily své
školní vzdělání bez přerušení
zaměstnání.
Dosud to byly jednak školy pomocné, o nichž jedná
zákon č. 86/1929 Sb., jednak školy ústavní
pro děti zmrzačelé, slepé, hluchoněmé
a pod., jejichž zřizování a vydržování
je v různých zemích různě upraveno.
Osnova zákona se nezabývá úpravou
ústavů, které bývají s těmito
školami spojeny. Vyznačeného úkolu dosahují
tyto školy zvláštními zařízeními
a speciálními methodami. V organisačních
řádech bude pamatováno též na
to, aby se žáci po úspěšné
reedukaci vrátili do normálních škol.
Název "škola" je nutno chrániti,
aby veřejnost nebyla uváděna v omyl. Trestní
sankce viz v § 80.
Toto ustanovení má jednak zajistiti, aby byly zřizovány
školy s větším počtem tříd,
jednak zabrániti, aby nevznikaly školy příliš
veliké.
Tímto ustanovením potvrzuje se vlastně jen
dnešní stav na veřejných školách.
Osobní náklad na zestátnění
škol jest podrobně uveden ad IV.
Podle tohoto ustanovení budou uhrazovati věcný
náklad na mateřské školy a na školy
I. a II. stupně do nové zákonné úpravy
svazky územní samosprávy (školní
obce, újezdy), pokud jej nehradí stát. Na
školách III. stupně bude uhrazovati věcný
náklad stát, pokud je k tomu zavázán,
jinak dosavadní vydržovatel.
Stát přejímá náklad na učební
pomůcky, pokud jej dosud neuhrazoval, poněvadž
je třeba, aby po této stránce byly školy
jednotně vybaveny.
Na Slovensku hradí věcný náklad stát
již podle dosavadních předpisů.
Toto ustanovení vytyčuje hlavní zásady,
podle nichž mají býti školní budovy
upraveny. Požadavky bezpečnostní vyžadují,
aby při stavbách škol (sklepy) bylo pamatováno
i na kryty. Předpokládá se, že se byty
pro učitele budou zřizovati zejména tam,
kde ani za normálních bytových poměrů
nebylo možno opatřiti náležitý
byt pro učitele.
Velká důležitost školních statků,
polesí a jiných praktických objektů
pro řádné vyučování
na zemědělských a lesnických školách,
zvláště se zřetelem na plánovitou
reorganisaci našeho zemědělství, vyžaduje,
aby tyto objekty byly hospodárně spravovány
podle zásad vyhovujících tomuto jejich vyučovacímu
účelu.
Změny, které nastaly vnitřním osidlováním,
patrně způsobí, že domovy a družiny
mládeže bude nutno zřizovat i pro žáky
povinných škol. Zdůrazniti sluší,
že poslání těchto zařízení
je především výchovné, vedle
toho ovšem i sociální. Podle toho bude tedy
třeba upraviti také správu těchto
zařízení. Náklad hradí rodiče,
po příp. veřejnoprávní a jiní
činitelé. Pokud bude třeba, aby též
stát přispěl na toto zařízení,
budou podrobnosti určeny v dohodě s ministerstvem
financí.
Poněvadž stát ponese náklad na učební
pomůcky (§ 65, odst. 2), dává se tu
možnost, aby jejich výroba, jakož i výroba
školních potřeb a školního zařízení,
mohla býti z důvodů hospodářských
a didaktických standardisována. Soustředěním
výroby má se dosáhnouti jejího zlevnění.
Vydávání učebnic (kromě náboženských)
je nutno z důvodů didaktických i hospodářských
(zlevnění učebnic) soustřediti ve
státních nakladatelstvích.
Jde o to, aby pro výstavbu a působnost rodičovských
sdružení, která byla dosud organisována
jen jako volná sdružení, byl zjednán
zákonný podklad. Viz také § 90.
Viz důvodovou zprávu ad II. a poznámku k
§ 5.
Působnost ministerstva zemědělství
v oboru všech zemědělských škol
přešla již v českých zemích
na ministerstvo školství a osvěty; tímto
ustanovením rozšiřuje se toto opatření
i na Slovensko. V zájmu jednotného školství
převádí se také dosavadní působnost
ministerstva zdravotnictví ve věcech škol zdravotnických
a sociálně zdravotních na ministerstvo školství
a osvěty. Tím není dotčena budoucí
zákonná úprava veškeré školské
správy a dozoru na školy.
Věcně příslušným ústředním
úřadům zajišťuje se přitom
spolurozhodování v zásadních věcech.
Tímto ustanovením se dává podklad
k decentralisaci školské správy, která
bude upravena zvláštním zákonem, v němž
se také upraví dozor na školy.
Osnova mluví na několika místech (§
9, odst. 3, § 19, odst. 4, § 20, § 76, odst. 1,
§ 77, odst. 1) o okresních a zemských školních
úřadech, po příp. všeobecně
o školské správě, při čemž
má na mysli orgány lidové správy,
kterým budoucí zákon svěří
v mezích jejich místní příslušnosti
vyřizování školských věcí.
Jde tedy v osnově jen o obecné pojmy, které
nelze blíže určiti, poněvadž věc
musí být napřed zásadně řešena
v ústavní listině.
Výchova a vzdělání nesmí být
předmětem soukromokapitalistického podnikání.
Péče o vzdělání a výchovu
námezdně pracujících, která
přísluší podle zákona č.
144/46 Sb. jednotné odborové organisaci, zůstává
přitom zachována.
Tímto ustanovením se postátňují
všechny školy s právem veřejnosti s výjimkou
některých škol hudebních (viz odst.
2). Nepostátňují se soukromé školy
bez práva veřejnosti, které mohou dále
existovati jen jako kursy (na př. kursy jazykové,
pro vyučování těsnopisu, psaní
na stroji, pro různá řemeslná a živnostenská
povolání, jako jsou kursy střihačské,
aranžérské a pod.), ovšem jen se svolením
ministerstva školství a osvěty a za podmínek
jím stanovených.
Toto ustanovení má za účel určiti,
že veřejnoprávní činitelé,
uvedení v § 65, jsou povinni hraditi nadále
věcný náklad, a zajišťuje školské
správě užívání dosavadního
majetku školy, která se postátňuje.
Ustanovení druhé části věty
umožňuje, aby se odškodnění poskytla
tam, kde by na dosavadním vydržovateli, který
nebyl právně zavázán školu vydržovati,
po případě na vlastníku věci,
nebylo lze spravedlivě požadovati, aby snášeli
omezení svých práv bez náhrady.
Neúplná střední škola nebo její
oddělení se zřídí při
některé národní škole pro žáky
z několika sousedních škol, které zatím
není možno přiděliti do obvodu některé
střední školy. Žákům se
dává možnost, aby z neúplných
středních škol nebo oddělení
mohli přestoupiti na střední školu,
resp. aby si toto vzdělání mohli i později
doplniti (viz § 14).
Pro první tři třídy dosavadních
měšťanských a nižších
středních škol budou od počátku
školního roku 1948/49 stanoveny obvody, při
čemž bude provedena jejich jednotná a účelná
reorganisace. Čtvrté třídy dosavadních
měšťanských škol zůstanou
ve školním roce 1948/49 u škol II. stupně
a čtvrté třídy nižších
středních škol u gymnasií podle tohoto
zákona.
Přeměna uvedených škol naváže
na uskutečněnou školu II. stupně a provede
se postupně počátkem toho školního
roku, který u každého druhu těchto škol
podle potřeby a vhodnosti určí ústřední
školní úřad.
Viz poznámku k § 76.
Správa školských věcí vyžaduje
pro svou zvláštní povahu rozsáhlejší
decentralisace, zejména pokud jde o Slovensko. I z důvodů
praktických je účelné ponechati ve
věcech školských slovenským orgánům
značnou míru původní pravomoci, což
nijak nemůže porušiti jednotnou úpravu
školství jakožto věci celostátní.
Náklad na osobní platy učitelek 699 zestátňovaných středních škol., 752 učitelky X 35.000 Kčs | ||
Z věcného nákladu, který budou dále hraditi dosavadní vydržovatelé škol, připadá na stát náklad na učební pomůcky a knihovny | ||
Náklad na osobní platy zaměstnanců zestátňovaných soukromých škol: 23 obecných, 19 měšťanských, 3 pomocných, 2 ústavů pro slepé a 3 pro hluchoněmé. 149 učitelů obec. škol X 48.000 Kčs - 7,688.000 Kčs, 28 učitelů pom. škol, ústavů - pro slepé a hluchoněmé X 50.000 Kčs - 1,501.000 Kčs 119 učitelů měšť. škol X. 54.000 Kčs - 6,854.000 Kčs. | ||
Z věcného nákladu, který budou dále hraditi svazky územní samosprávy, připadá na stát jen náklad na učební pomůcky a knihovny. | ||
Vyučování ve skupinách podle volitelných, předmětů na obč. školách (§ 26) zvýší osobní náklad o | ||
Náklad na osobní platy zaměstnanců 10 zestátňovaných soukromých škol. 10 ředitelů X 89.000 Kčs 926.000 Kčs. 76 def. prof. X 70.000 Kčs 5,594.000 Kčs. 17 zat. prof. X 40.000 Kčs 741.000 Kčs. 16 supl. prof. X 30.000 Kčs 538.000 Kčs. 15 výp. prof. (plně zaměst.) X 30.000 Kčs 504.000 Kčs 43 výp. prof. (ne - plně zaměst.) X 10.000 Kčs 585.000 Kčs. | ||
Z věcného nákladu budou část hraditi svazky územní samosprávy. Část tohoto nákladu připadající na stát a náklad na učební pomůcky a knihovny | ||
A. Náklad na osobní platy zaměstnanců zestátňovaných soukromých škol: 8 průmyslových a 10) odborných. | ||
8 ředitelů X 80.000 Kčs 669.000 Kčs, 10 ředitelů X 72.000 Kčs 756.000 Kčs, 114 prof. X 66.000 Kčs 7,934.000 Kčs, 57 prof. X 63.000 Kčs 3,796.000 Kčs, 45 prof. X 60.000 Kčs 2,862.000 Kčs, 42 učitelů X 50.710 Kčs 2,281.000 Kčs, 44 učitelů X 47.500 Kčs 2,248.000 Kčs. 9 úřed. ll. pl. stup. X 45.600 Kčs 442.000 Kčs, 5 kanc. úř. X 39.600 Kčs 216.000 Kčs, 14 kanc. úř. X 36.900 Kčs 567.000 Kčs. | ||
Z věcného nákladu budou část hraditi svazky územní samosprávy. Část tohoto nákladu připadající na stát a náklad na učební pomůcky a knihovny | ||
B. Náklad na osobní platy zaměstnanců 3 zbývajících obchodních škol, na nichž nedošlo dosud k převzetí osobních nákladů státem. 3 ředitelé X 72.000 Kčs 227.000 Kčs, 12 profesorů X 60.000 Kčs 763.000 Kčs, 3 učitelé X 47.500 Kč 153.000 Kčs. 53 úřed. II. plat. st. X 45.600 Kčs 2,608.000 Kčs, 86 kanc. úř. X 36.000 Kčs 3,483.000 Kčs. | ||
Z věcného nákladu 86 zestátňov. obchod. škol připadá na stát náklad na učební pomůcky a knihovny | ||
C. Náklad na osobní platy zaměstnanců zestátňovaných 142 soukromých škol odborných pro žen. povolání, kteří dosud nebyli převzati do stát. služeb. 167 učitelů X 48.150 Kčs 8,642.000 Kčs, 71 kanc. úř. X 36.900 Kčs 2,876.000 Kčs. | ||
Z věcného nákladu budou část hraditi svazky územní samosprávy. Část tohoto nákladu připadající na stát a náklad na učební pomůcky a knihovny | ||
D. Náklad na osobní platy zaměstnanců zestátňovaných škol: 6 vyšších rolnických, 15 rolnických, 1 ovocnicko-zahradnické, 53 zimních rolnických a 31 hospodyňských. 272 prof. X 62.000 Kčs 17,843.000 Kčs, 125 učitelů a učitelek X 50.000 Kčs 6,700.000 Kčs. | ||
Z věcného nákladu budou část hraditi svazky územní samosprávy. Část nákladu připadající na stát a náklad na učební pomůcky a knihovny | ||
E. Náklad na postupné (během 5 let) postátnění 8 hudebních škol. Osobní platy učitel. sil: 8 ředitelů X 75.000 Kčs 600.000 Kčs, z toho 1/5 - 126.000 Kčs 100 profesorů X 60.000 Kčs 6,000.000 Kčs, z toho 1/5 - 1,272.000 Kčs, 120 učitelů X 45.000 Kčs 5,400.000 Kčs, z toho 1/5 - 1,170.000 Kčs | ||
Veškerý věcný náklad uhradí svazek územní samosprávy. Náklad na učební pomůcky a knihovny 1,500.000 Kčs, z toho 1/5 | ||
F. Povinné odborné školy. Náklad na osobní platy zaměstnanců zestátňovaných 38 povinných odbor. škol: 38 ředitelů X 57.000 Kčs 2,303.000 Kčs 60 učitelů X 47.500 Kčs 3,066.000 Kčs | ||
Povinná docházka mládeže, která dosud nemusela docházeti do základ. odbor. škol, vyžádá si na povinných odbor. školách zvýšení osob. nákladu o | ||
Veškerý věcný náklad uhradí svazky územní samosprávy. Náklad na učební pomůcky a knihovny | ||
Celkový roční náklad činí |
S náklady na nové síly po rozšíření
docházky do národních a středních
škol se nepočítá z těchto důvodů:
1. jednotlivá ustanovení zákona bude možno
prováděti jen postupně podle finančních
prostředků státu,
2. devítiletá školní docházka
na povinných školách je již z valné
části fakticky zavedena,
3. snížení počtu žáků
na třídu nebude možno po delší
dobu provésti pro nedostatek učitelských
sil a školních místností.
Také na rozšíření povinného
dalšího vzdělání mládeže
na povinných odborných školách se počítá
pouze s částečnými náklady,
neboť ustanovení zákona bude možno prováděti
jen postupně.
Vykázaný náklad 175,996.000 Kčs zatíží
rozpočet na rok 1948 kapitoly 10. "Ministerstvo školství
a osvěty" pouze jednou třetinou, t. j. 58,665.000
Kčs, ježto zákon má nabýti účinnosti
až od 1. září 1948. Úhrada této
částky bude nalezena v rámci kap. 10. "Ministerstvo
školství a osvěty", bude-li prováděn
§ 18 a § 87 zákona. Kromě toho nebude
možno pro nedostatek učitelských sil a školních
místností zřizovati nové třídy,
i kdyby byly po zákonu nutné. Poznamenává
se, že na zestátnění některých
druhů škol bylo již v rozpočtu pamatováno.
Postupné provádění zákona v
příštích pěti letech vyžádalo
by si asi tohoto zvýšeného nákladu:
1. Plánuje se postupné zřízení
1600 nových mateřských škol, což
by si vyžádalo nákladu ročních
8,8 mil., celkem tedy 44 mil.
2. Aby všechny děti mohly navštěvovati
školu druhého stupně, bylo by třeba
postupně zříditi asi 200 nových škol,
což by si vyžádalo nákladu roč.
10,5 mil., celkem tedy 52,5 mil.
3. Postupné rozšíření nevýběrových
škol odborných vyžádalo by si nákladu
roč. 10 mil., celkem tedy 50 mil.
4. Postupné postátnění hudebních
škol vyžádalo by si, přihlíží-li
se ke kalkulaci uvedené v odd. E. shora uvedeného
ročního nákladu 2,7 mil., celkem za čtyři
roky 10,8 mil.
5. Prodloužení povinné školní docházky
a snížení nejvyššího počtu
dětí ve třídě vyžádalo
by si nákladu roč. 7 mil., celkem 35 mil.
6. Vybavení škol učebními pomůckami
a knihovnami vyžádalo by si nákladu 2,4 mil.
roč., celkem tedy 12 mil.
7. Náklad na normální platové postupy
by činil celkem cca 2,5 mil.
K tomu se poznamenává, že náklad uvedený
v bodě 1. a 2. nevyplývá z osnovy zákona,
poněvadž nové školy by bylo nutno zřizovati,
i kdyby byl nynější právní stav
ponechán, a že se netýká investičních
nákladů, které budou vyjádřeny
v pětiletém plánu.