Ako prečin sa má postihovať aj správanie
sa osôb vo výkone trestu, ktoré spočíva
v simulácii choroby, vo svojvoľnom odmietaní
stravy, v sebapoškodzovaní alebo odmietnutí
výkonu pridelenej práce bez závažného
dôvodu. Existuje určitá časť osôb,
ktorá sa výkonu trestu prispôsobila natoľko,
že je jednoducho ľahostajná aj vtedy, ak sa jej
má trest predĺžiť, a sústavne marí
a sťažuje jeho výkon. V týchto prípadoch
bude na mieste postupne prehlbovať a rozširovať
už uskutočňované liečebné
opatrenia. Pri veľkej väčšine však
bude hrozba ďalšieho potrestania zrejme účinná.
Ochrana pracovnej disciplíny podľa § 8 písm.
c/ zákona o prečinoch zahŕňala dosiaľ
len porušovanie povinnosti osobami v pracovnom pomere. Pričom
rovnako škodlivé hospodárske a morálne
dôsledky má aj obdobná činnosť
osôb, ktoré sú členmi výrobných
družstiev alebo pracujú v pomere obdobnom pracovnému
pomeru. Rozšírenie trestnej zodpovednosti i na tieto
prípady odstráni doterajšiu nedôslednosť.
Návrh na zavedenie trestnosti falšovania a zneužívania
lekárskych receptov, resp. odcudzovania tlačív
receptov plynie hlavne zo skúsenosti boja s narkomániou.
Na rozdiel od buržoáznych krajín u nás
nie je používanie klasických drog rozšírené,
ale na druhej strane sa rozširuje užívanie niektorých
liekov alebo ich kombinácia, ktoré pôsobia
ako omamné prostriedky. K získaniu takýchto
liekov slúžia práve odcudzené a falšované
recepty. Postih takéhoto konania vyžadovali aj významní
odborníci z oblasti boja proti narkománii.
K návrhu novely zákona o výkone trestu odňatia
slobody dovoľte prosím, vážené
súdružky a súdruhovia, uviesť nasledujúce:
medzi navrhovanými úpravami sa tiež predkladá
návrh novely zákona o výkone trestu odňatia
slobody. Tento návrh vychádza z niekoľkoročných
skúseností získaných pri jeho aplikácii,
ktoré ukazujú, že doterajšia úprava
nevytvorila dostatočné právne predpoklady
pre účinný zákrok proti osobám,
ktoré sa i počas výkonu trestu vyhýbajú
práci alebo inak hrubo porušujú stanovený
poriadok.
Tieto skúsenosti a zhoršujúci sa morálnopolitický
profil osôb odsúdených na nepodmienečný
trest odňatia slobody vedú k záveru, že
v niektorých smeroch treba zosilniť donucovaciu zložku
nápravnovýchovnej činnosti, a to hlavne voči
recidivistom a osobám vyhýbajúcim sa práci,
pričom však treba zachovávať správnu
reláciu medzi jednotlivými zložkami nápravnovýchovnej
činnosti.
Nová úprava znamená na jednej strane určité
sprísnenie niektorých disciplinárnych trestov,
pričom podľa novely zákona o prečinoch
bude možné, ako som už uviedol, stíhať
ako prečin sústavné a bezdôvodné
odmietanie prikázanej práce, na druhej strane bude
možné uskutočňovať pre zosilnenie
efektívnosti nápravnovýchovnej činnosti
súdom uložené ochranné liečenie,
hlavne protialkoholické, v priebehu výkonu trestu
odňatia slobody.
Skutočnosť, že odsúdení pracujú
i na dôležitých národohospodárskych
úlohách, vyžaduje, aby sa novým spôsobom
regulovala i ich nadčasová práca. Ak poctiví
pracujúci v prípade potreby ochotne pracujú
nad čas a dokonca často obetavo robia oveľa
viac, než je ich povinnosťou, potom by bolo správne
v obdobnom rozsahu upraviť nadčasovú prácu
odsúdených. Ustanovenie Zákonníka
práce o dobe odpočinku sa tým pochopiteľne
neruší.
Je jasné, že samotné sprísnenie režimu
a disciplíny, hoci z hľadiska určitého
obdobia potrebné, všetko nevyrieši. Preto návrh
zákona splnomocňuje ministra spravodlivosti dávať
súhlas na overovanie nových metód nápravnovýchovnej
činnosti, pokiaľ znamenajú pre odsúdených
zmiernenie obmedzovania ich občianskych práv. Tým
otvára cestu k pokračovaniu diferenciácie
a hľadaniu nových metód, ktoré bude
možné po dôkladnom overení i legislatívne
presne zakotviť.
A napokon k návrhu novely Trestného poriadku. Novela
kladie dôraz na urýchlenie, zhospodárnenie
trestného konania tak v konaní pred súdom,
ako v konaní, ktorému predchádza. Pokračuje
tak v ceste nastúpenej zavedením objasňovania
prečinov a konaním pred samosudcom. Súčasne
však úprava zosilňuje základné
zásady trestného konania, hlavne povinnosť
zistiť objektívnu pravdu, ostatné zásady
trestného konania, najmä práva na obhajobu.
Veď napr. samotná rýchlosť trestného
konania, ktorú nie je možné zamieňať
s povrchnosťou a unáhlenosťou, je dôležitou
podmienkou pre zistenie objektívnej pravdy. Prieťahy
plynúce často z nadmerného formalizmu a papierovania
sťažujú i zistenie objektívnej pravdy.
Svedkovia zabúdajú na priebeh udalostí, oneskorený
postih sa negatívne odráža vo verejnej mienke
i v pôsobení na páchateľa.
Chcem však, vážené súdružky
a súdruhovia, zdôrazniť, že i po prijatí
návrhu novely zostanú pevne formalizované,
povedal by som, "uzlové body" trestného
konania, keď sa sústredí dokumentácia
zistených skutočností, aby sa mohli preveriť
a aby sa mohla preveriť i správnosť konania,
ktoré viedlo k ich odhaleniu.
Zjednodušenia sa týkajú hlavne vyhľadávania
a umožňujú tak väčšiu pružnosť
postupu orgánov vyhľadávania. To kladie súčasne
náročné požiadavky na kvalifikáciu
týchto orgánov, ktorá je jedným z
nutných predpokladov dôsledného dodržiavania
socialistickej zákonnosti. Úloha prokurátora
ako strážcu zákonnosti i súdu, ktorý
robí konečné meritórne rozhodnutie,
bude oveľa zodpovednejšia.
Nová úprava má za úlohu obmedziť
nutnosť nového uskutočňovania niektorých
úkonov, ku ktorému dosiaľ dochádzalo
pre pomerne striktné oddelenie objasňovania, vyhľadávania
a vyšetrovania. Predpokladom však je, že sa úkony
uskutočnia presne podľa ustanovenia Trestného
poriadku.
Návrh upravuje právomoc vojenských súdov
nad civilnými osobami v prípadoch, v ktorých
to vyžaduje potreba zvýšenej ochrany obzvlášť
dôležitých záujmov obrany vlasti. Domnievam
sa, že odôvodnenie, ktoré obsahujú materiály
priložené k návrhom, je postačujúce
i presvedčivé a že takisto dostatočne
zdôvodňuje, o čo v skutočnosti ide,
ako aj to, že podľa dikcie navrhnutého ustanovenia
môže ísť len o celkom výnimočné
prípady.
V súlade s požiadavkami vyplývajúcimi
zo zákona o ochrane štátneho tajomstva obsahuje
návrh úpravu, ktorá zabezpečuje, aby
sa trestného konania, v ktorom sa preberajú skutočnosti
tvoriace predmet štátneho tajomstva, zúčastnili
ako obhajcovia len osoby, ktoré sa môžu zoznamovať
so štátnym tajomstvom.
Výbory oboch snemovní Federálneho zhromaždenia
dôkladne prerokovali všetky navrhnuté zmeny
v trestnom konaní. To platí napr. i o navrhnutej
zmene § 66, podľa ktorej aj orgány objasňovania
majú dostať možnosť dávať poriadkové
pokuty do 500 Kčs. Toto právo majú už
- s výnimkou orgánov objasňovania - všetky
orgány činné v trestnom konaní. Poriadková
pokuta je odôvodnená v prípade nedodržania
požiadaviek vyplývajúcich z trestného
konania, pri nedostavení sa k svedeckej výpovedi
a pod. Sťažnosť proti nej má odkladný
účinok.
Výbory oboch snemovní sa podrobne zaoberali i návrhmi
na úpravu § § 86 a 166 Trestného poriadku.
Navrhované znenie § 86 umožňuje prokurátorovi
alebo s predchádzajúcim súhlasom prokurátora
vyšetrovateľovi zadržať zásielku, pri
ktorej je odôvodnené podozrenie, že ňou
bol spáchaný trestný čin alebo súvisí
s takým trestným činom, ak je nutné
zistiť jej obsah na objasnenie skutočností
závažných pre trestné konanie, a to
v prípade, že už bolo začaté trestné
stíhanie pre trestný čin podľa prvej
hlavy osobitnej časti Trestného zákona.
K podrobnému zdôvodneniu v sprievodných materiáloch,
k rokovaniu a stanoviskám výborov oboch snemovní
už len zdôrazňujem, že rozhodnutie sa zveruje
prokurátorovi, teda orgánu zodpovednému za
dodržiavanie socialistickej zákonnosti a že §
86 sa týka len zadržania zásielky. Ustanovenie
§ 87 Trestného poriadku o otvorení zásielok
sa nemení.
K navrhnutej zmene § 166 Trestného poriadku chcem
uviesť aspoň to, že dosiaľ mal prokurátor,
ak sa vyšetrovanie neskončilo v určenej dvojmesačnej
lehote, možnosť buď predĺžiť lehotu
alebo prevziať vyšetrovanie na seba, čo prakticky
nie je vo väčšom počte prípadov
vôbec možné, pretože by to jednoducho nezvládol
fyzicky a pri jestvujúcom nedostatku kádrov na prokuratúre
to nie je ani mysliteľné, odhliadnúc od toho,
že prevzatím vyšetrovania na seba by preberal
prácu za iný povinný kompetentný orgán.
Navrhnutá zmena zbavuje prokurátora tejto nemilej,
povedal by som, dilemy. Nezbavuje ho však práva a
povinnosti, aby v zmysle ostatných predpisov, menovite
§ 174 Trestného poriadku urobil všetko, aby sa
vyšetrovanie skončilo čo najskôr, aby
sa robilo v zhode so zákonom a pod.
Upozorňujem, že § 166 Trestného zákona
sa týka len vyšetrovania na slobode. Jeho zmena sa
vôbec netýka § 71 Trestného poriadku.
Urýchleniu a zjednodušeniu konania o prečinoch
slúži inštitúcia trestného príkazu,
známa a zavedená aj v iných socialistických
krajinách. Podrobnosti však vyplývajú
zo sprievodných materiálov. To platí aj pre
zdôvodnenie.
Navrhované zjednodušenie vyhľadávania
sa nedotkne základných zásad prípravného
konania, zostane najmä povinnosť prokurátora
uskutočňovať dozor nad vyhľadávaním.
Pri príprave novelizácie Trestného poriadku
sa uplatňuje požiadavka, aby sa zrušilo vyhľadávanie
a aby sa oproti tomu rozšírilo objasňovanie
i na určitý okruh trestných činov.
V odôvodnení tejto požiadavky sa uvádzalo,
že v praktickom uskutočňovaní nie je
podstatný rozdiel medzi vyhľadávaním
a vyšetrovaním, takže vyhľadávanie
kladie na orgány ZNB neprimerané administratívne
požiadavky i v prípadoch, keď sú predmetom
vyhľadávania trestné veci, na vybavenie ktorých
by stačilo objasňovanie ako najjednoduchšia
forma trestného konania. Prijatie takejto úpravy
by však znamenalo podstatný zásah do koncepcie
trestného konania, ktorá vidí v prípravnom
konaní záruku zistenia objektívnej pravdy
a záruku, že sa občan dostane pred súd
len v odôvodnených prípadoch. Trestné
konanie nadväzuje na trestné právo hmotné
/systém trestných činov a prečinov
a sústavu sankcií/, preto by hlbšie zásahy
do koncepcie trestného procesu predpokladali zodpovedajúcu
úpravu Trestného zákona a ostatných
trestno-právnych predpisov.
Navrhnuté úpravy Trestného poriadku dôsledne
rešpektujú koncepciu, na ktorej je vybudované
trestné právo hmotné a procesné, plne
zachovávajú účel zákona, ako
je ustanovený v § 1 o trestnom procese: "Účelom
Trestného poriadku je upraviť postup orgánov
činných v trestnom konaní tak, aby sa trestné
činy náležite zistili a aby ich páchatelia
podľa zákona boli spravodlivo potrestaní. Konanie
pritom musí pôsobiť na upevňovanie socialistickej
zákonnosti, na predchádzanie a zamedzovanie trestnej
činnosti, na výchovu občanov v duchu dôsledného
zachovávania zákonov a pravidiel socialistického
spolunažívania i čestného plnenia povinností
k štátu a spoločnosti."
Vážené súdružky poslankyne, vážení
súdruhovia poslanci! Komplex návrhov, o prijatí
ktorého dnes rozhodujeme, vychádza z princípu
výstavby nášho právneho poriadku a zo
zásad platných v právnych odvetviach, ktorých
sa návrh dotýka. Návrhy sú dostatočne
odôvodnené výsledkami rozboru situácie
našej spoločnosti, tak ako to vyplýva z uznesení
XIV. zjazdu KSČ a záverov zasadaní ÚV
KSČ i zo skúseností orgánov justície,
prokuratúry a Verejnej bezpečnosti. To všetko
obsahujú aj sprievodné materiály. Pri príprave
návrhov sa využili skúsenosti z riešenia
týchto otázok v ZSSR a v iných socialistických
krajinách. Efektívnosť týchto zmien
budeme iste aj my všetci naďalej sledovať tak,
aby naše zákonodarstvo vždy zodpovedalo základným
potrebám našej socialistickej spoločnosti.
V mene vlády ČSSR vám odporúčam,
vážené súdružky a súdruhovia,
aby ste predložené vládne návrhy schválili.
Předsedající I. místopředseda
FS ing. J. Marko: Ďakujem podpredsedovi vlády
prof. dr. Lacovi za výklad k vládnym návrhom.
Za výbory Snemovne národov prednesie spoločnú
spravodajskú správu poslanec genpor. doc. Ing. J.
Mašek, CSc. Prosím, aby sa ujal slova.
Poslanec SL doc. ing. J. Mašek, CSc: Vážený
soudruhu předsedo, vážené soudružky
poslankyně, vážení soudruzi poslanci,
vážení hosté, naše plenární
schůze dnes projednává několik významných
právních norem z trestněprávní
oblasti. Jsou to normy ne příliš obsáhlé,
nejsou to také nové zákony, ale jen novely,
kterými se mění a doplňují
zákony již existující. Budu hovořit
především k novele trestního zákona
a k novele zákona o přečinech.
Soudruh místopředseda vlády prof. dr. Laco
ve svém vystoupení zdůvodnil, proč
vláda ČSSR k přípravě těchto
právních norem přistoupila a proč
jejich návrhy předložila Federálnímu
shromáždění ke schválení.
Pro nás poslance není tato trestněprávní
problematika nová, není to poprvé, kdy se
jí zabýváme. Jistě máme všichni
v živé paměti projednávání
zprávy generálního prokurátora a Nejvyššího
soudu ČSSR o stavu socialistické zákonnosti
v červnu m. r. Této zprávě věnovaly
všechny výbory Federálního shromáždění
velkou pozornost a při jejím projednávání
uplatnili poslanci mnoho konkrétních zkušeností
ze svých volebních obvodů. Její projednávání
vyznělo naprosto jednoznačně v tom smyslu,
že proces upevňování socialistické
zákonnosti nastoupený po dubnovém zasedání
ÚV KSČ v roce 1969 pokračuje a bylo v něm
dosaženo pozitivních výsledků.
Stále ještě však přetrvávají
nedostatky v dodržování státní
a občanské kázně, případy
narušování socialistické zákonnosti
a neúcty k socialistickým zákonům
a jiným právním předpisům.
Toto vše představuje pro nás vážný
společenský problém a vyrovnat se s ním
není jen úkolem orgánů činných
v trestním řízení, ale je věcí
všech státních orgánů, hospodářských
i společenských organizací a všech občanů.
Usnesení Federálního shromáždění
přijaté k této zprávě v loňském
roce zdůraznilo, že je třeba zaměřit
maximální úsilí na boj proti pachatelům
trestných činů proti státu a společnosti,
násilných trestných činů, trestných
činů spáchaných pod vlivem alkoholu,
proti recidivistům a všem protispolečenským
a parasitním živlům.
Dovolávám se, soudružky a soudruzi, této
zprávy a usnesení k ní přijatého,
protože předložené návrhy novel
trestních předpisů, především
trestního zákona a zákona o přečinech,
jsou zaměřeny k jejich splnění. Prohlubují
a zvyšují ochranu státu, sledují upevnění
pracovní kázně, postihují protispolečenská
jednání, která jsou svou kvalitou i nebezpečností
v naší společnosti nová. Novela trestního
zákona zvyšuje ochranu státu přísnějším
postihem těch pachatelů trestných činů
vyzvědačství, opuštění
republiky a zběhnutí do ciziny, kterým bylo
uchovávání státního tajemství
zvlášť uloženo. Tato nová, resp.
doplněná ustanovení trestního zákona
tedy důsledně promítají do trestněprávní
oblasti principy zákona o ochraně státního
tajemství, jehož smyslem je výrazně
zvýšit ochranu státního tajemství
před vyzrazením nebo jiným zneužitím.
Dalším výrazným posílením
ochrany československého státu a zároveň
realizací mezinárodních dohod Haagské
a Montrealské o potlačování protiprávního
zmocnění se letadla jsou nová ustanovení
trestního zákona, která umožňují
postihovat trestné činy ohrožující
bezpečnost československého vzdušného
dopravního prostředku. K prvé z uvedených
dohod Československá socialistická republika
již přistoupila a druhou bude projednávat na
dnešním plenárním zasedání.
Soudružky a soudruzi, mým úkolem není
zdůvodňovat všechny nově navrhované
právní úpravy, to učinil soudruh místopředseda
vlády. Dovolte mi však, abych se přece jen
u některých ustanovení vrátil k jednání
našich výborů.
Federální shromáždění
a jeho orgány si byly dobře vědomy důležitosti
a významu celého komplexu trestněprávních
předpisů. Proto se také výbory ústavně
právní, branné a bezpečnostní
obou sněmoven velmi důkladně zabývaly
již zásadami těchto předpisů.
Byla to tehdy velmi bohatá diskuse, bohatá nejen
na konkrétní zkušenosti z praxe a života
z našich volebních obvodů, ale bohatá
zejména na podněty a doporučení, jak
zásady v konečném zpracování
zákona formulovat co nejpřesněji a co nejvíce
je přizpůsobit konkrétním potřebám
života společnosti. Všichni víme, že
trestněprávní oblast je oblastí neobyčejně
citlivou. Na jedné straně pomocí trestního
zákona chráníme společnost před
všemi, kdož náš stát, naši ekonomiku,
hodnoty, které pracující vytvářejí,
ale i životy, zdraví a spolužití našich
občanů svými trestnými protispolečenskými
činy poškozují. Na druhé straně
každý trestní postih znamená vážný
zásah do života občanů, kteří
se dostali do konfliktu s trestním zákonem a je
třeba i mezi nimi velmi citlivě a odpovědně
rozlišovat. Proto jsme tyto předpisy a už jejich
zásady tak podrobně prodiskutovali. Mám za
to, že tento náš přístup k nim
se velmi reálně a velmi konkrétně
projevil.