Předseda FS A. Indra: Děkuji poslanci Vraňuchovi,
slovo má poslankyně Zadražilová, připraví
se poslanec Hurdálek.
Poslankyně SL J. Zadražilová: Vážený
soudruhu předsedo, vážené soudružky
a soudruzi poslanci, politika zabezpečení dalšího
vzestupu životní úrovně plně
odpovídá životním zájmům
a potřebám našeho lidu a jeho základním
úkolům v naší socialistické společnosti,
jejichž konkrétní představy jsou vytyčeny
v závěrech XIV. sjezdu Komunistické strany
Československa.
Všechny pozitivní tendence, které můžeme
zaznamenat ve vývoji národního hospodářství
v minulém roce a hospodářské výsledky
v něm docílené, nesporně umožnily,
jak to můžeme na základě předložených
nám materiálů konkrétně posoudit,
aby v návaznosti na výsledky předchozích
let se na rozhodujících úsecích vytvářely
předpoklady potřebné pro zajištění
dalšího úspěšného rozvoje
životní úrovně našeho obyvatelstva.
Celkově pozitivní realizace úkolů
státního plánu a státního rozpočtu,
přijatého pro rok 1973, přispěla především
k vyváženosti rozvoje této životní
úrovně. Stalo se tak především
i přes různé dílčí nedostatky
zvýšením úrovně uspokojováním
poptávky v kvalitě a sortimentu řady výrobků
potravinářského a průmyslového
zboží. Pozornost byla soustředěna nejen
na zabezpečení potřebného zvýšení
celkových objemů jednotlivých dodávek
pro tržní fondy, které dosáhly 4,8 %,
ale i na dosažení vyššího stupně
přizpůsobivosti výroby strukturálním
potřebám vnitřního obchodu, zvláště
pak sdružováním okruhu některých
dosud nedostatkových výrobků a sortimenty
a na postupné či výraznější
zvyšování - kvality a technické úrovně
výrobků. Předpoklady, že přitom
stoupne prodej potravinářského zboží
asi o 4 % a prodej průmyslového zboží
vyšším tempem se zhruba naplnily. Růst
obratu průmyslového zboží o 8 %, i když
ještě nedosáhl plánované výše,
a jeho zvyšující se dnes již převažující
podíl na celkovém maloobchodním obratu, můžeme
považovat za nesporný výraz progresívních
změn ve spotřebě. Naplnily se též
předpoklady vybavenosti domácností předměty
dlouhodobější spotřeby.
Též na druhém, a možno říci,
že pro mnohé naše obyvatele třeba rozhodujícím
úseku představ rozvoje životní úrovně,
to je v bytové výstavbě, bylo dosaženo
pozoruhodných výsledků ve všech jejích
formách. Dokončení celkem 118,5 tisíce
dalších nových bytů znamená překročení
úkolů ročního plánu o 6,6 %
a odevzdání zhruba 75 tisíc bytů v
tzv. dodavatelské výstavbě bytů znamená
vlastně poválečný rekord. Ukazuje
se přitom, že dobrý nástup výstavby
bytů v této pětiletce umožní
nejen překročit záměry vytyčené
pro 5. pětiletku, ale že problém zajišťování
bytové výstavby se bude - vedle úsilí
o snižování nákladů výstavby
- stále větší měrou také
přesouvat do oblasti podmiňujících
investic, zvláště pak na otázky silničních
přípojek, tepláren, vodáren atd. Pozoruhodný
přínos bytové výstavby by mohl být
ve svém celkovém efektu vyšší,
kdybychom na druhé straně nemuseli zaznamenávat
i poměrně značný úbytek bytů,
který - jak vyplývá z podkladů, které
máme k dispozici - bohužel dosahuje v poměru
k celkovému počtu dostavěných bytů
v ČSR 22 % a v SSR téměř 14 %.
K vyváženosti celkového růstu životní
úrovně dále přispělo i potřebné
zabezpečení plynulosti a úměrnosti
tempa rozvoje v jednotlivých oblastech společenské
spotřeby. Pokud vím, chtějí zde o
nich blíže hovořit další poslanci.
Proto snad uvedu jen tolik, že objemy prostředků
vynaložených do oblastí kulturních a
sociálních dosáhly celkově téměř
89 mld Kčs. Je to o něco méně než
bylo v rozpočtech na rok 1973 předpokládáno,
ale je to jen důsledkem např. takových skutečností,
jako je dosažení nižšího procenta
nemocnosti proti plánu či odchodu menšího
počtu osob do důchodu.
Úspěšná realizace úkolů
státního plánu roku 1973 a státního
rozpočtu přispěla z hlediska životní
úrovně též k dalšímu upevnění
a zvýšení sociálních jistot obyvatelstva.
Této skutečnosti napomohlo zejména prohlubování
účinnosti mzdové soustavy a zabezpečení
plynulého růstu peněžních příjmů
obyvatelstva, jako jednoho z nejvýznamnějších
stabilizačních faktorů ekonomiky a současně
i význačného nástroje při zabezpečování
růstu životní úrovně.
Plán předpokládal, že tyto příjmy
se proti roku 1972 zvýší o 5,3 %, ale ve skutečnosti
jejich růst dosáhl 6,3 %, což ovlivnily zejména
rozšířené půjčky od státních
spořitelen a úroky z rostoucích úsporných
vkladů. Průměrná mzda pracovníků
socialistického sektoru se dále zvýšila
o 3,2 % a dosáhla již 2161 Kčs, což je
o 68 Kčs více než v roce 1972. Je jistě
přitom potěšitelné, že ve většině
našich výrobních odvětví byl
dosažený růst mezd také ve shodě
s plněním úkolů ve zvyšování
produktivity práce a obdobně, že státním
plánem upravený limit podílu mzdových
a ostatních osobních nákladů na tzv.
upravených realizovaných výkonech byl v našich
hospodářských organizacích v podstatě
dodržen.
Úspěšná realizace plánu a rozpočtu
umožnila dále též pokračovat v
realizaci sociálního programu v oblasti podpory
rodin s dětmi, tj. zlepšit podmínky rodin s
více dětmi a sociálně ekonomických
podmínek rodin v období po narození dítěte.
V letošním roce ještě budeme v orgánech
sněmoven mít příležitost posoudit
blíže zejména účinky novomanželských
půjček, spojených s odpisem na děti
nově narozené, jichž čerpání
dosáhlo v minulém roce na 2,6 mld Kčs a převážně
se zaměřilo na bytové vybavení.
Považuji konečně za správné zahrnout
do rámce této úvahy o růstu životní
úrovně též skutečnost, že
v minulém roce vyjelo do zahraničí na 2,749
tis. našich občanů, protože je to o 20
% více než v roce 1972 a pokud jde o kapitalistické
státy, dokonce o 21 % více než v roce 1972.
Stále se zvyšující životní
úroveň, právě tak jako vysoká
zaměstnanost žen u nás klade poměrně
vysoké nároky i na druh a úroveň různých
služeb. Roste zejména zájem o takové
služby, jaké představuje praní a čištění
prádla a šatstva, opravy a údržbu aut
a elektro- a plynospotřebičů, potravinářské
polotovary a jiné služby, které zejména
ženám ulehčují práci. Postavilo
se mnoho nových prádelen a čistíren,
vyrůstají nové autoopravny a rekonstruuje
se řada dalších provozoven různých
služeb.
V loňském roce se však nepodařilo naplnit
plánované výdaje za obyvatelstvem placené
služby, a to v rozsahu asi 200 mil. Kčs. Pokles jejich
podílu na výdajích obyvatelstva není
zanedbatelný. Neodpovídá rozvoji naší
vyspělé společnosti, což potvrzuje i
skutečnost, že jejich růst nestačí
zájmu obyvatelstva a mnohá poptávka zůstává
neuspokojena, či ta okolnost, že některé
druhy služeb, zvláště v oblasti kultury,
sportu, dopravy i zdravotnictví stagnují, resp.
při rozšiřování dotace ze společenských
fondů přecházejí do sféry bezplatných
služeb.
Rozvoj služeb není ještě tak rychlý,
jak by bylo třeba, a to zvláště v té
oblasti, která by zejména nám, zaměstnaným
ženám ulehčila práci, při té
naší tzv. "druhé domácí
směně".
Moje poslední poznámka platí celkové
úrovni vnitřního trhu. Výsledky, kterých
jsme v minulém roce dosáhli a které i v letošním
roce dosahujeme, jsou nesporným důkazem schopnosti
i možností dosahovat kvalitativního zlepšení
úrovně našeho vnitřního trhu.
Prosazování rychlejšího tempa realizace
peněžních výdajů proti jejich
příjmu se však neobejde bez iniciativy a soustavného
hledání forem a způsobů jak trh obohacovat
a odbyt žádoucích výrobků podněcovat.
Dnes ani v blízké budoucnosti nepůjde o to,
dosahovat v tomto směru jakékoliv zlepšení.
Jde a půjde o to, dosahovat kvalitativního zlepšování
pestřejším a účelově mnohostrannějším
sortimentem v jednotlivých skupinách výrobků
odpovídajících růstu kupní
síly a změnám v poptávce obyvatelstva.
Této kvalitativně nové situaci se musí
některé naše podniky pružněji přizpůsobovat
a hlavně si včas uvědomovat, že tento
stav nelze brát jako jev nějak přechodný,
ale jako trvalý požadavek, který do budoucna
se ještě bude prohlubovat.
Předseda FS A. Indra: Děkuji poslankyni Zadražilové.
Slovo má poslanec Hurdálek. Po něm jako poslední
v dopolední části jednání vystoupí
poslanec Kopřiva.
Poslanec SN L. Hurdálek: Vážené
soudružky poslankyně a soudruzi poslanci, vážení
hosté, v souvislosti s projednáváním
státního závěrečného
účtu za rok 1973 bych chtěl ve svém
diskusním vystoupení hovořit o některých
zkušenostech a výsledcích, kterých bylo
dosaženo v oblasti racionalizace práce a mzdových
soustav.
Výbory pro sociální politiku Sněmovny
národů a Sněmovny lidu se pravidelně
těmito otázkami zabývají, neboť
dodržování socialistických principů
odměny za práci pokládají také
za důležitou sociálně politickou stránku
naší mzdové politiky, jíž je třeba
zvláště v období, kdy je prováděna
racionalizace mzdových soustav, věnovat zvýšenou
pozornost.
Příznivé výsledky, kterých
bylo dosaženo v rozvoji naší ekonomiky v loňském
roce, se promítají i do finanční politiky
našeho státu a výrazně ovlivňují
i růst osobních příjmů, v nichž
důležité místo zaujímají
příjmy z mezd.
V loňském roce dosáhla průměrná
mzda v socialistickém sektoru národního hospodářství
2161 Kčs a v porovnání s rokem 1972 vzrostla
o 3,2 %.
Zda jde o zdravý mzdový vývoj je možné
posoudit, srovnáme-li jej s růstem produktivity
práce, který v hlavních průmyslových
odvětvích dosáhl tempa o 5,6 %, což
svědčí o tom, že vzájemná
relace růstu průměrných mezd a produktivity
práce byla příznivá a že se podařilo
správně centrálně ovlivnit mzdový
vývoj i přes to, že v loňském
roce byla uplatněna racionalizace mzdových soustav
ve více než 270 podnicích s téměř
750 tisíci pracovníky. Jistě nešlo o
lehký úkol a proto bych chtěl tuto skutečnost
zvlášť ocenit.
Racionalizace práce a zdokonalování mzdových
soustav přinesla v podnicích řadu příznivých
výsledků. Mezi nesporná pozitiva patří
to, že se podařilo aktivizovat a prokazatelně
zvýšit zájem dělníků a
technickohospodářských pracovníků
nejen o otázky odměňování a
normování práce, ale zejména o výrobní,
technickou i ekonomickou stránku činnosti svého
podniku, svého pracoviště.
V mnoha vybraných podnicích racionalizační
úsilí přineslo dobré výsledky
v růstu výroby, výkonů snižování
nákladů, v úsporách pracovních
sil apod.
Výrazně se v těchto podnicích zlepšila
úroveň normování spotřeby práce
a stanovené normy daleko spolehlivěji vyjadřují
spotřebu práce na danou výrobní operaci.
Podniky prokázaly, že je v jejich silách a
možnostech zlepšit výrobní a ekonomické
výsledky mobilizací vnitřních zdrojů
a rezerv. Nepochybně byl vytvořen objektivnější
základ pro spravedlivější diferenciaci
v odměňování, i když víme,
že i nadále musíme bojovat s novelizačními
tendencemi a že jde o velmi složitý úkol,
který vyřešit nebude nijak jednoduché.
Ze svého volebního obvodu v Trutnově mohu
potvrdit, že u všech podniků a závodů
v okrese byly politickoekonomické cíle při
uplatňování racionalizace práce a
mzdových soustav dodrženy a přispěly
rozhodujícím způsobem k tomu, že úkoly
plánu roku 1973 byly splněny a některé
překročeny. Politickoorganizační opatření
v podnicích byla soustavně sledována a hodnocena
a jejich realizace potvrdila, že racionalizace práce
a mzdových soustav není pouze záležitostí
vedoucích pracovníků a dělníků,
ale všech zaměstnanců.
V souvislosti s tím byla odhalena řada nedostatků:
např. v Lesním závodě Horní
Maršov v připravenosti pracovišť k nasazování
nové techniky, v organizaci práce, dodavatelskoodběratelských
vztahů, v očištění výkonových
norem před vlastním zavedením normalizace
práce apod. Zaměření se netýkalo
pouze výrobních problémů, ale byl
kladen důraz na zlepšení sociálních
podmínek dělníků, podmínek
pro zvyšování kvalifikace a zlepšená
politickovýchovná práce mezi pracovníky
se promítá i do lepšího osobního
vztahu k práci. Zde samotní zaměstnanci přicházeli
s návrhy na řešení některých
problémů a nedostatků, což napomohlo
k růstu iniciativy a aktivity.
Velmi dobře lze hodnotit také výměny
zkušeností mezi podniky, kde v tomto směru
byl n. p. ZPA dobrým příkladem pro hospodářskotechnické,
mládežnické a odborové funkcionáře.
Kromě těchto příznivých výsledků
si osobně zvlášť cením i té
skutečnosti, že se daří upevňovat
mezi našimi pracujícími vědomí,
že růst mezd je možný a odůvodněný
jen v souladu s růstem výroby a produktivity práce,
že racionalizace mzdových soustav se nesmí
a nemůže stát laciným prostředkem
k neodůvodněnému růstu mezd.
I v této oblasti plně platí heslo maximální
hospodárnosti, které se snažíme uplatňovat
v celém našem hospodářství a
jež je patrný i ve výsledcích hospodaření
státu, které právě projednáváme.
Hovoříme-li o kladných výsledcích,
které přináší mzdová přestavba,
nemohu bezesporu vynechat významnou skutečnost,
že racionalizace mzdových soustav přispěla
k rozvoji pracovní iniciativy a aktivity. Objevily se nové
formy rozvoje pracovní iniciativy, rozšířilo
se a prohloubilo socialistické soutěžení,
vzrostl počet brigád socialistické práce,
rozvinulo se zlepšovatelské hnutí a utváření
komplexních racionalizačních brigád
a týmů.
Např. v Lesním závodě Horní
Maršov se zvýšil celkový počet
pracovníků v socialistické soutěži
z 52 % na 72 %, v Tesle Vrchlabí na 83 % zaměstnanců.
V n. p. Elektrárna Poříčí v
souvislosti se zavedením racionalizace práce a mzdových
soustav bylo ustaveno 6 komplexních racionalizačních
brigád, v závodě VIGONA byla vyhlášena
soutěž, zaměřená na kvalitu výrobků
pod heslem "Nepřevzít, nepokračovat
a nepředávat vadnou práci".
Těchto příkladů bych mohl uvést
celou řadu ze zkušeností svého závodu
i ostatních podniků ve volebním obvodu, které
se úspěšně podílely na přestavbě
za aktivní účasti všech pracujících.
Ukazuje se, že morální podněty jsou
důležitou stránkou rozvíjející
se pracovní iniciativy a jejich správné podchycení
a využití k podpoře celospolečenských
požadavků a zájmů může být
účinněji využíváno především
tam, kde je na pracovištích pořádek
v odměňování, kde jsou správně
uplatňovány socialistické principy mzdové
politiky. Domnívám se, že tak, jak budeme postupně
zavádět pořádek do mezd a plnit cíle
vytyčené XIV. sjezdem KSČ v oblasti odměňování,
měli bychom stejné úsilí věnovat
i rozvíjení a cílevědomějšímu
využívání morálních stimulů
odměňování, jejichž význam
bude narůstat společně s upevňováním
naší socialistické společnosti a socialistického
uvědomování pracujících.
Převážně pozitivní výsledky
v oblasti mzdové politiky, kterých bylo v roce 1973
dosaženo, souvisí i s úspěšným
řízením naší finanční
politiky a plněním státního rozpočtu,
a proto doporučuj i přijetí státního
závěrečného účtu tak,
jak je předložen Federálnímu shromáždění
ke schválení.
Předseda FS A. Indra: Děkuji poslanci Hurdálkovi.
Slovo má poslanec Kopřiva.
Poslanec SN L. Kopřiva: Vážený
soudruhu generální tajemníku, vážený
soudruhu předsedo, vážené soudružky
a soudruzi poslanci, na růstu životní úrovně,
o kterém zde hovořila před chvílí
soudružka poslankyně Zadražilová, se v
roce 1973 vedle růstu mezd a příjmů
významně podílela také v praxi uplatňovaná
cenová politika.
Je známo, že zvýšená iniciativa
pracujících a celkově dosahované hospodářské
výsledky umožnily již předtím,
tj. v letech 1971 a 1972, provést významné
snížení maloobchodních cen, celkově
v rozsahu asi 2,4 mld Kčs. Oceňujeme, že trvale
pozitivní vývoj naší ekonomiky umožnil
i v roce 1973 přistoupit k dalšímu snížení
hladiny maloobchodních cen, a to v rozsahu představujícím
více než půl miliardy Kčs.
Jak naši pracující této možnosti
dobře využili, to potvrzuje zvýšený
prodej výrobků se sníženými maloobchodními
cenami, jako např. chladniček, robotů, mixerů,
záclon, punčoch a jiných textilních
výrobků ze syntetických vláken. V
závěru roku to ukázala i odezva na snížení
cen některých osobních automobilů,
v průměru o více než 16 %.
To vše jsou závažné skutečnosti,
jejichž dosah z hlediska zvyšování reálných
příjmů našeho obyvatelstva a růstu
životní úrovně u nás vynikne
zvláště ve srovnání se známým
cenovým vývojem v západních státech,
který vede k vysokému nejen meziročnímu
či mezikvartálnímu, ale možno říci
i meziměsíčnímu zvyšování
spotřebitelských cen. Pro srovnání
by bylo snad dobré uvést, že v NSR vypočítali,
že tam vývoj cen v roce 1973 znehodnotil úsporné
vklady obyvatelstva o 14 mld DM. U nás se přitom
nestalo rozhodujícím nástrojem zvyšování
životní úrovně snižování
maloobchodních cen zboží, ale především
zabezpečení růstu peněžních
příjmů obyvatelstva v souladu s dynamickým
růstem hmotných zdrojů. Proto se také
peněžní příjmy našeho obyvatelstva
v minulém roce dále zvyšovaly, dosáhly
celkově 269 mld Kčs, což znamená, že
byly proti plánu vyšší o necelé
1 % a proti skutečnosti roku 1972 o 6,3 %, což představuje
hodnotově téměř 16 mld Kčs.