Tento vzestup peněžních příjmů
obyvatelstva byl v minulém roce navíc ještě
posilován politikou sledující dodržení
stability cen. Dnes můžeme konstatovat, že tato
zásada byla v praxi dodržena. Podklady, které
máme k dispozici, ukazují především,
že centrální index velkoobchodních cen
průmyslu se ve svém úhrnu ve srovnání
s cenovou hladinou roku 1972 změnil jen nepatrně
o pouhou jednu desetinu procenta.
Pokud jde o hladinu maloobchodních cen zboží
a služeb, zůstala v podstatě stabilizována
na úrovni roku 1972.
K tomu, jak se ukazuje, přispěly též
některé oboustranné úpravy maloobchodních
cen a služeb, které se ve svém úhrnu
vzájemně kompenzovaly. Dokonce ve srovnání
s cenovou úrovní, platnou v době vyhlášení
tzv. cenového moratoria, tj. v lednu 1970, byla celková
hladina našich maloobchodních cen zboží
a služeb v průměru roku 1973 nižší,
a to o 0,5 %, jak to podtrhl soudruh ministr financí. Na
tom nic nemění známá opatření,
provedená k 1. 7. 1973, jimiž byl zaveden pořádek
do oblasti cen za ubytování a stravování
a do cen za práce a služby, či opatření
provedená v polovině listopadu a týkající
se zlatnických a šperkařských výrobků.
S odstupem času můžeme dnes znovu jen potvrdit,
že tato opatření nesledovala nějaké
zvýšení příjmů státního
rozpočtu; že byla zcela na místě a že
také plní účel, o kterém jsem
se zmínil.
Za této situace se v minulém roce také životní
náklady jednotlivých sociálních skupin
našeho obyvatelstva změnily jen nepatrně, zatímco
tzv. reálné mzdy pracovníků socialistického
sektoru se zvýšily o 3 %.
Při tomto celkově pozitivním vývoji
si musíme správně uvědomovat dosah
skutečnosti, že realizace peněžních
výdajů obyvatelstva, tj. především
jeho konkrétní výdaje za nákupy provedené
v maloobchodní síti a výdaje za služby
nedosáhly v roce 1973 stejného tempa jako růst
peněžních příjmů. Jednou
z hlavních příčin tohoto vývoje
zřejmě není jen celkový vzestup životní
úrovně, ale i omezené možnosti realizace
peněžních příjmů v některých
oblastech spotřeby, jak se již o tom před chvílí
zmínila poslankyně Zadražilová. Při
nedosažení žádoucího předstihu
růstu peněžních výdajů
před růstem příjmů převládla
celkově tendence ke spoření. Dokonce se spoří
nejen více, ale i zvýšeným tempem, jak
to potvrzuje 5,7 % podíl přírůstku
vkladů na celkově použitelných příjmech
obyvatelstva.
Tendence ke zvýšené spořivosti se již
projevuje jako dlouhodobá, jako důsledek konsolidace
ekonomiky a jako projev důvěry obyvatelstva v reálnou
hospodářskou politiku a v naši měnu,
a jako projev víry v příznivé perspektivy
dalšího rozvoje naší ekonomiky.
Není jistě bez zajímavosti a také
bez významu, že po přírůstku
13,1 mld Kčs na úsporných vkladech obyvatelstva
v minulém roce dosáhl jejich stav koncem tohoto
roku téměř 100 mld Kčs a že z
nich již více než 30 % připadá
na tzv. vklady dlouhodobé. Pochopitelně vedle vkladů
existují ještě peněžní rezervy
obyvatelstva, tj. prostředky, které si obyvatelé
ponechávají na hotovosti doma. Jejich výši,
která představuje částku zhruba 1500
Kčs na osobu, lze z hledisek, sledovaných v naší
měnové politice, považovat za úměrnou
a celkově jistě přijatelnou. Úspory
obyvatelstva na vkladních knížkách jsou
vlastně odloženou kupní silou, tedy odloženou
spotřebou.
Zajímavá je také strukturální
skladba a účelové zaměření
vkladů. Průzkum ukázal, že 17 % obyvatelstva
spoří na stavbu nebo koupi rodinného domku,
8,1 % na stavební opravy, údržbu chat a bytového
fondu, 11,2 % na zařízení bytu, 20,3 % na
nákup motorového vozidla, 6,3 % na nákup
ostatního průmyslového zboží,
2 % na dovolenou či pobyt v zahraničí, 10
% na přilepšenou k důchodu, 9,2 % ve prospěch
dětí, zbytek pak jako všeobecná rezerva
bez bližšího určení.
V uvážení všech skutečností,
s nimiž se u příležitosti projednávání
státního závěrečného
účtu za rok 1973 seznamujeme, můžeme
s plnou odpovědností proto poukázat na to,
že kupní síla naší měny
byla posílena a zůstává významným
ukazatelem celkové hospodářské situace
našeho státu.
Její síla pramení z každodenní
poctivé práce a svědomitého přístupu
k plnění plánovaných úkolů
obrovské většiny našich pracujících,
jako nejlepší odpovědi i záruky naplnění
známého hesla o to, "jak budeme dnes pracovat,
tak budeme zítra žít".
Předseda FS A. Indra: Děkuji poslanci Kopřivovi.
Jako první odpoledne vystoupí poslankyně
Korbeľová. Odpolední jednání
bude řídit s. Hanes, místopředseda
Federálního shromáždění
a předseda Sněmovny národů. Soudružky
a soudruzi, začneme přesně ve 13.30 hodin.
(Jednání přerušeno ve 12.55 hod.)
(Jednání opět zahájeno ve 13.30 hod.)
(Řízení schůze převzal místopředseda
Federálního shromáždění
a předseda Sněmovny národů prof. dr.
D. Hanes.)
Předsedající předseda SN prof. dr.
D. Hanes: Vážené súdružky,
vážení súdruhovia, budeme pokračovať
v rozprave o vládnom návrhu uznesenia, ktorým
Federálne zhromaždenie ČSSR schvaľuje
štátny záverečný účet
federácie za rok 1973.
V rozprave má slovo poslankyňa Alžbeta Korbeľová.
Prosím ju, aby sa ujala slova. Pripraví sa poslanec
Antonín Jankovič.
Poslankyně SL A. Korbeľová: Vážený
súdruh predseda Federálneho zhromaždenia, vážené
súdružky a súdruhovia poslanci! Úspešný
vývoj národného hospodárstva v ČSSR
charakterizuje aj predložený štátny záverečný
účet za rok 1973. I napriek nesporným pozitívnym
výsledkom celkového rastu zostáva ešte
dosť problémov, ktoré ovplyvňujú
výsledky hospodárenia.
Mám na mysli predovšetkým investičnú
výstavbu vo všetkých jej súvislostiach.
V roku 1973 bolo v národnom hospodárstve vykonané
za 120 mld Kčs investičných prác a
dodávok o 8,4 % viac ako v roku 1972. Vysoko bol hlavne
prekročený objem dodávok strojov a zariadení
pre investičnú výstavbu.
Veľmi priaznivé výsledky sa dosiahli aj v investičnej
výstavbe, kde sa dokončilo viac ako 115 500 bytov,
z toho v dodávateľskej výstavbe skoro 75 000
bytov, čo - je naj väčší počet
v povojnovom období. Celý rad nových dôležitých
kapacít bol uvedený do prevádzky.
To sú pozitívne výsledky, za ktoré
zasluhujú uznanie stavbári a všetci, ktorí
úspešne plnia úlohy pre investičnú
výstavbu. Popritom sú však stále vážne
negatívne javy. Nepodarilo sa zastaviť rast rozostavanosti,
ktorá sa proti roku 1972 ďalej zvýšila
o viac ako 5 %, aj keď tempo narastania rozostavanosti sa
podarilo spomaliť.
Rozpočtové náklady vzrástli o 4,4
mld Kčs, takže aj táto nepriaznivá tendencia
pokračuje, aj keď skoro polovica bola vynaložená
na zlepšenie parametrov stavieb. Tak isto je škoda,
že len malá časť investícií
v priemysle, doprave a stavebníctve je priamo zameraná
na úsporu pracovných síl cestou modernej
techniky.
Tak isto sa nepodarilo vyriešiť nepriaznivú situáciu
vo výstavbe v Prahe, kde bol plán splnený
len na 87 %. Závažná je skutočnosť,
že na stavbách určených ako záväzné
úlohy, to znamená na stavbách dôležitých
pre celé národné hospodárstvo, bol
splnený plán objemu horšie ako v celej investičnej
výstavbe.
V čom tkvie podstata problémov? Prvoradým
predpokladom úspešného procesu investičnej
výstavby je jeho zodpovedná príprava. V tomto
smere sa mnoho ráz pripravujú veľké
investičné celky bez seriózneho predstihu
jednak v predprojektovej a projektovej príprave, ale i
v stavebnej pripravenosti a vo vlastnej výstavbe. Vzniká
tým to, že sa postupne mení koncepcia napr.
sídlisk, pridávaním ďalších
objektov bez rozšírenia vybavenosti dopravnými
zariadeniami, obchodnou sieťou apod. Mnoho ráz máme
dávno hotové projekty na byty, ale nie sú
hotové projekty na komunikácie, zariadenia stavenísk
apod., navyše tieto objekty sa budujú oneskorenie
- niekedy až pri odovzdávaní prvých
bytov - a tak sme svedkami toho, že obyvatelia chodia v blate
a za službami niekedy celé kilometre. Mám za
to, že je to otázka komplexnej projektovej, investorskej
a stavebnej prípravy, ktorá by sa mala zodpovedne
riešiť. Uvediem ďalší príklad
zo stavby diaľnice, ktorú sme aj s ďalšími
súdruhmi mali možnosť navštíviť.
Projektová príprava aj investorská príprava
je pomerne dobre zabezpečená na rozostavaných
úsekoch. Nie je to však tak v stavebnej pripravenosti,
najmä v otázke komplexnej kapacitnej vyváženosti
dodávateľských organizácií. Ak
napr. n. p. Doprastav má k dispozícii drahý
stroj za devízy, ktorý je schopný vybudovať
700 - 1000 m podkladnej vrstvy za 1 deň, avšak nemá
to adekvátny dopravný park, prípadne nakládače
a pod., tak celý druhý stroj nie je plne využitý
a jeho efektívnosť sa spochybňuje. Ak sa k
tomu pridajú občasné materiálové
nedostatky, tak sa práca na ekonómii výstavby
veľmi stráca a vedie to len k predlžovaniu termínov
dokončenia stavby.
Toto je druhý okruh problémov - teda komplexná
vybavenosť na určitý druh stavebnej činnosti,
ktorá sa musí odvíjať od produkcie do
hlavného článku vo výrobe, a nie ju
len lepiť náhradnými riešeniami. Toto
však platí nielen pre stavebné organizácie,
ale pre celú vysoko organizovanú a riadenú
výrobu.
K otázke komplexnej vybavenosti patrí aj problém
komplexnej dodávky investičnej výstavby.
Investičné celky sú spoločnou dodávkou
viacerých dodávateľov, mnoho ráz svojou
náplňou veľmi odlišných. Tito dodávatelia
sú riadení rôznymi rezortmi, kde poradie dôležitosti
je chápané rezortne a mnoho ráz ináč.
Je teda problém nájsť spoločnú
reč medzi týmito záujmami. Tým sa
stáva, že napr. stavba výpadovky v Bratislave
smerom na diaľnicu sústavne plní plán
len na cca 70 % z toho dôvodu, že nemôže
rozvinúť stavebné práce, pretože
nie je zabezpečená výstavba regulačnej
stanice plynu, ktorá leží na trase cesty. Je
to obdobný prípad, ako keď pre stavebnú
nepripravenosť sa nemohlo 10 % strojov a zariadení
dovezených z kapitalistických krajín v roku
1973 zamontovať do závodov a pod. Je teda prvoradou
povinnosťou investorov a generálnych dodávateľov
zabezpečiť a v spolupráci s riadiacimi orgánmi
riešiť komplexne investičnú prípravu
a výstavbu.
Jednou z ciest ako zlepšiť a zefektívniť
investičnú výstavbu je uplatnenie vedeckotechnického
rozvoja, tak ako je uvedené v záveroch plenárneho
zasadania ÚV KSČ zo 14. - 15. mája t. r.
Pre toto uplatnenie je však potrebný aj určitý
čas a priestor. To znamená, že sa musí
na to pamätať už v príprave investície
a v procese jej posudzovania a schvaľovania. Následné
zmeny v štádiu realizácie nemusia vždy
priniesť žiadaný efekt a môžu naopak
jej začatie, a tým aj dokončenie spomaliť.
Uvediem príklad z prípravy výstavby mostu
cez Dunaj v Bratislave. Projektová úloha bola spracovaná
včas a podľa platných zásad bola predložená
na posúdenie a schválenie s tým, že
je štátnym plánom daný termín
začatia. Posúdenie a schválenie trvalo však
nie predpísané 3 mesiace, ale celý rok. Tým
sa skrátil želateľný predstih v projektovej
dokumentácii a tým aj možnosť uplatniť
v nej niektoré nové poznatky vedy a techniky, pretože
by to chcelo čas, nové zmeny v nadväznosti,
čím je ohrozený termín a v ďalšom
celá funkčná potreba tohto projektu. Ak by
však trvalo schvaľovacie konanie predpísaný
čas, tak by bolo ešte vždy dosť možností
zapracovať nové poznatky bez utvorenia napätosti
medzi projektom a termínom začatia. Je teda potrebné
dodržiavať termíny nielen v projektových
organizáciách a u investorov, ale aj na posudzujúcich
a schvaľovacích orgánoch - práve v záujme
možnosti rešpektovania ich pripomienok, zameraných
a vychádzajúcich z uplatnenia novej techniky v investičnej
výstavbe.
S touto problematikou úzko súvisí aj otázka
včasnej vybavenosti organizácií podieľajúcich
sa na investičnej výstavbe novými technickými
zariadeniami a technológiami v nadväznosti na perspektívny
sortiment ich prác. Darmo budeme navrhovať dnes projekty
na báze nových technológií, napr.
tepelných izolácií, kvalitnejších
vysokopevnostných ocelí, lepších vzduchotechnických
zariadení alebo rýchlejšej a lacnejšej
výstavby mostov, ak na to nevytvoríme už dnes
možnosti v technickom vybavení dodávateľov
tak, aby zvládli činnosti tohto druhu.
Musí sa teda podľa môjho názoru aj v
tomto smere rešpektovať otázka vzájomných
nadväzností medzi výrobou a vedou tak, aby
veda signalizovala včas, čo je potrebné,
výroba sa na to pripravila a projektant v krátkom
čase po overení príprav toto mohol naprojektovať
s tým, že dielo bude včas úspešne
realizované.
Vážené súdružky a súdruhovia!
Investičná výstavba, pretože sa odvíja
a zasahuje do každého odvetvia nášho národného
hospodárstva, vyžaduje maximálnu a komplexnú
prípravu na všetkých úrovniach. Podmienkou
jej úspešnej realizácie je včasnosť
jej vypracovania od investičného zámeru až
po konečné projektové riešenie.
V záujme operatívneho a možného uplatnenia
progresívnych spôsobov je však potrebné
dodržiavať nielen termíny jej vypracovania, ale
aj posúdenie a schválenie. Tým sa ďalej
umožní dodržať želateľný
predstih, v ktorom by sa mali potom u dodávateľa investičnej
výstavby vytvoriť také komplexné podmienky,
ktorými by bol schopný realizovať stavby na
vysokej technickej úrovni pri dodržaní lehôt
výstavby.
Hospodárnosť a efektívne vynakladanie prostriedkov
v investičnej výstavbe je stále dôležitejšie
pre štátny rozpočet a prejavuje sa pochopiteľne
v štátnom záverečnom účte.
Rozvoj vedy a techniky vyžaduje budovať stále
náročnejšie stavby strojov a zariadení,
aby sme v ďalšom období mali moderné kapacity.
Prostriedky však musíme vynakladať zo zdrojov
vytvorených v súčasnej dobe, čiže
zo súčasného nášho rozpočtu.
Čím efektívnejšie budeme realizovať
investičnú výstavbu, tým väčšia
časť vytvorených zdrojov nám zostane
na uspokojovanie ostatných potrieb spoločnosti,
umožní nám účinnejšie zabezpečovať
úlohy XIV. zjazdu KSČ vo zvyšovaní životnej
úrovne celej našej spoločnosti. Ďakujem
za pozornosť.
Předsedající predseda SN prof. dr. D. Hanes:
Ďakujem poslankyni Korbeľovej, slovo má poslanec
Jankovič, pripraví sa poslanec Věroslav Vondrouš.
Poslanec SL A. Jankovič: Vážený
soudruhu předsedo, vážené soudružky
poslankyně, vážení soudruzi poslanci,
vážení hosté, podle státního
závěrečného účtu Československé
socialistické republiky byl docílen v hospodaření
národních výborů přebytek ve
výši 2,8 mld Kčs. Vliv na tento aktivní
výsledek mělo především překročení
plánovaných vlastních příjmů,
na němž se podílejí zejména příjmy
z daní a poplatků 0,7 mld Kčs a odvody hospodářských
organizací 0,3 mld Kčs, ale zvláště
vysoké překročení bylo v položce
ostatních příjmů, které v úhrnu
činí 5,1 mld Kčs.
Tyto nadplánované příjmy národních
výborů stačily pokrýt nejen překročení
jejich plánovaných výdajů o 1 mld
Kčs, ale vytvořit ještě shora uvedený
přebytek hospodaření, a to i při celkovém
nečerpání plánovaných dotací
a subvenci ze státního rozpočtu o 2,6 mld
Kčs. Na pozitivní výsledky hospodaření
národních výborů v r. 1973 mělo
zajisté vliv i dobré plnění odvodů
hospodářských organizací jimi řízených,
na němž se podílelo zejména překročení
odvodu ze zisku o 249 mld Kčs.
Zvláštní pozornost bych chtěl věnovat
oblasti, která je bezesporu jedním z hlavních
úkolů národních výborů
při vytváření podmínek k trvalému
zlepšování životního prostředí
našich občanů, a to akci "Z".
Výsledky, kterých bylo dosaženo v rámci
akce "Z" v roce 1973 jsou zatím nejvyšší
za celé období existence tohoto hnutí, a
to díky vysoké iniciativě, dobrému
hospodaření a dobře prováděné
politickovýchovné práci a organizátorské
činnosti národních výborů,
ale především díky vysokému uvědomění
našich občanů. Vždyť péče
o zvelebení a zlepšení životního
prostředí se dotýká bezprostředně
všech občanů v každém městě,
v každé vesnici, prostě na každém
místě.
Základem těchto úspěchů je
plnění volebních programů Národní
fronty, jak byly projednány a schváleny koncem roku
1971 na celé pětileté volební období.
V roce 1973 byly vytvořeny hodnoty, které významnou
měrou zlepšily vzhled a vybavení našich
měst a obcí. Tak např. jen v investičních
pracích v rámci akce "Z" bylo odpracováno
bezplatně 60 mil. hodin a vytvořená hodnota
činí 5,5 mld Kčs, na níž bylo
čerpáno v nákladech 3,4 mld Kčs z
prostředků národních výborů,
což je ve srovnání s rokem 1972 o celou jednu
miliardu Kčs více. Celostátně byly
plánované náklady na akce "Z" investiční
povahy překročeny o 0,47 mld Kčs. Realizace
náročných úkolů investiční,
ale i neinvestiční povahy ovlivnila rychlejší
růst nákladů ve srovnání s
růstem hodnoty díla.