Nepodařilo se však v plné míře
dodržet sortiment a skladbu dodávek pro vývoz
do zemí socialistického tábora, i když
celkový objem byl překročen. Dodávky
pro vývoz do kapitalistických států
se ve srovnání s rokem 1973 zvýšily
v roce 1974 o 15 %. Plán však nebyl splněn
o 113 mil. Kčs.
Značnou brzdou ve zlepšení sortimentního
plnění vývozu jsou nedostatky v dodavatelskoodběratelských
vztazích. Je pravda, že nám některé
podniky nezabezpečují úkoly jak v kooperaci,
tak v oblasti dodržování závazků
vyplývajících z hospodářských
smluv, zpožďování některých
dodávek na zahraniční trh atd. Z tohoto hlediska
se domnívám, že bude nutné, aby daleko
více zde sehrály svou úlohu ústřední
články řízení, tj. jednotlivá
generální ředitelství, ale i ministerstva.
Ve výboru pro průmysl, dopravu a obchod Sněmovny
národů i Sněmovny lidu jsme se několikrát
touto vážnou problematikou zabývali. Jsme si
vědomi i toho, že tuto poměrně složitou
problematiku nejsme schopni vyřešit jak se říká
ze dne na den. Na druhé straně je potřeba
vytvářet určité podmínky pro
zlepšení celkové situace v této oblasti.
Nejvíce tento dopad v odběratelskododavatelských
vztazích jde do oblasti zabezpečování
velkých investičních celků. Je potřeba
hledat nové formy práce v oblasti dodržování
vzájemných smluv mezi jednotlivými podniky,
ale je také třeba prohlubovat úroveň
řízení na všech stupních a umět
dovést plán až na pracoviště. Plnění
plánu není však jen záležitostí
resortu, či generálního ředitelství
nebo VHJ, ale nutně a zákonitě se musí
promítnout do zcela konkrétních opatření
a náplně každého pracovníka na
kterémkoliv pracovišti, na kterémkoliv úseku
našeho celospolečenského života.
Dovolte, abych se zmínil také o některých
ekonomických ukazatelích plnění pátého
pětiletého plánu. Hutnictví a strojírenství
splnilo svoje úkoly za první čtyři
roky páté pětiletky s nižším
počtem pracovníků než předpokládal
plán. Jak ukazuje vývoj, dojde dokonce v některých
důležitých hospodářských
jednotkách, jako je Škoda Plzeň a ČKD
Praha, k poklesu počtu pracovníků pod stav
roku 1970. V souhrnu se zdá, že tento vývoj
je správný, neboť tím roste produktivita
práce rychleji než předpokládal plán
a vytváří předpoklady i pro rychlejší
růst mezd. V hutnictví se také předpokládá
vyšší tempo růstu produktivity práce
o 2,5 % proti pátému pětiletému plánu,
ve strojírenství o 2,3 %. Ve skutečnosti
však nižší počty pracovníků
mají za následek větší množství
přesčasové práce a práci o
sobotách a nedělích, protože chybějí
pracovníci na rozhodujících kapacitách.
Je nedostatek pracovníků např. na obráběcích
strojích, ve slévárnách a kovárnách.
Máme nedostatek odlitků a výkovků,
takže je musíme dovážet, ale vlastní
kapacity kováren a sléváren nemáme
využity. Opatření, která byla v této
oblasti v uplynulých dvou letech přijata, ukázala
se zatím málo účinná a je třeba,
aby vláda hledala účinnější
řešení.
Nyní bych chtěl říci několik
slov k zajišťování vlastní investiční
výstavby v resortu hutí a těžkého
strojírenství. Pro výstavbu v resortu je
charakteristické, že limity páté pětiletky
budou výrazně překročeny, například
v těžkém strojírenství proti
5,5 mld Kčs bude dosaženo cca 9 mld Kčs a rovněž
v hutnictví budou překročeny původní
limity. K tomu je však nutno dodat, že limity pro pátou
pětiletku byly poměrně podceněny.
Tak např. do těžkého strojírenství
je průběh investování následující:
třetí pětiletka 8,9 mld, čtvrtá
pětiletka 8,3 mld a pátá pětiletka
5,5 mld - to je plán, skutečnost bude 9 mld. Již
15 let objem investic do těžkého strojírenství
stagnuje, v hutnictví je tomu obdobně již 10
let. V celém průmyslu ČSSR přírůstek
strojních základních fondů v poměru
k jejich hodnotě počátkem pátého
pětiletého plánu bude činit cca 52
%, avšak v hutnictví pouze 28 % a těžkém
strojírenství 35 %. Proto jsou také daleko
pomaleji vyřazovány základní fondy
v hutích a ve strojírenství, než v průmyslu
celkem. Uvedený vývoj má za následek
celou řadu úzkých míst ve strojírenství
a hutnictví, která nestačí krýt
rostoucí potřeby národního hospodářství,
ale též řadu problémů při
zajišťování investiční výstavby,
kde důležité, časově naléhavé
akce se musí zajišťovat uspěchaně
a s využitím celé řady výjimek.
Z tohoto důvodu je třeba, aby celá investiční
příprava dostala větší koncepčnost,
dlouhodobost, plánovitost na všech úrovních.
Předpoklady pro toto musí vytvářet
Státní plánovací komise spolu s resorty.
Úlohou hutí a těžkého strojírenství
je zejména propracovat dobře hmotné zajištění
dodávek pro investiční výstavbu tak,
aby byly splněny hlavní úkoly - včas
uvádět zařízení do provozu.
Ve výboru jsme kritizovali ještě jeden nedostatek.
Hutnictví a strojírenství má poměrně
rozsáhlou vědeckotechnickou základnu. Bude
však třeba, aby se daleko lépe než dosud
zapojila do dělby práce uvnitř ČSSR,
lépe využívala spolupráce i s pracovišti
základního výzkumu a také vlastní
koordinací práce dosáhla lepšího
využití a lepších výsledků.
Vážené soudružky a soudruzi poslanci,
v letošním roce všechen náš lid oslaví
30. výročí osvobození naší
vlasti Sovětskou armádou. Při našem
jednání ve výboru i při ověřování
na závodech jsme se přesvědčili, že
pracovníci resortu hutí a strojírenství
jsou odhodláni čestně se vyrovnat s posledním
rokem pátého pětiletého plánu
a s úkoly, které jsou na tento resort kladeny. Huťaři
i strojaři jsou si vědomi odpovědnosti vůči
našemu národnímu hospodářství.
Nemalá iniciativa se projevuje přímo na jednotlivých
podnicích. Současný vývoj v plnění
plánu na letošní rok je možno hodnotit
jako dobrý z hlediska dosahovaných objemů
produkce i z hlediska základních ekonomických
jevů. Je pravda, že se nám vše nedaří
tak, jak by tomu mělo být, ale odhodlání
na podnicích je jednoznačné: čestně
se vyrovnat se všemi těmi úkoly, se všemi
nedostatky a důstojně tak oslavit 30. výročí
osvobození naší vlasti. Děkuj i za pozornost.
Předseda FS A. Indra: Děkuji poslanci Přibylovi.
Promluví místopředseda SL Exner, připraví
se poslanec Stanislav Hudeček.
Místopředseda SL ing. F. Exner: Vážený
soudruhu předsedo, soudružky a soudruzi poslanci,
vážení hosté, předseda federální
vlády soudruh Štrougal, i přede mnou vystupující
poslanci již zdůraznili, že náš vnitřní
vývoj byl i v minulém roce tohoto volebního
období poznamenán v převládající
míře pozitivním všestranným rozvojem
naší společnosti.
Hlavním pozitivním výsledkem je dynamický
rozvoj naší socialistické ekonomiky. Úspěšné
řešení našich vnitřních
problémů je možné mimo jiné i
díky tomu, že je příznivá zahraničně
politická situace, že jsou soustavně vytvářeny
podmínky pro upevnění světového
míru a pro rozvoj mezinárodní spolupráce.
Příznivé vnitropolitické podmínky
naproti tomu tvoří dobrou základnu pro zvyšování
prestiže a autority Československa ve světě.
Ze zahraničně politické části
výkladu s. Štrougala je patrný vývoj
mezinárodní situace a podíl naší
zahraniční politiky na jejím ovlivňování
v posledním období. Je zřejmé, že
i když tento vývoj obsahuje řadu protichůdných
jevů, je charakterizován postupným uvolňováním
napětí a nastupujícím úsilím
o prosazení zásad trvalého, spravedlivého
a nezvratného soužití v míru mezi státy
s rozdílným společenským zřízením.
Tento vývoj je výsledkem růstu síly
socialistického světa, a neutuchající
bdělosti a aktivity pokrokových sil, především
Sovětského svazu a socialistických zemí,
které důsledně a koordinovaně uskutečňují
mírový program XXIV. sjezdu KSSS, vytrvale a důsledně
odhalují všechny protimírové kroky reakce
a mobilizují pokrokové síly na celém
světě k jejich izolaci.
Boj za udržení míru a za mezinárodní
spolupráci ve světě nabývá
zvláštního významu dnes, kdy se všechen
pokrokový svět chystá oslavit 30. výročí
vítězství nad fašismem, kdy se náš
lid spolu s lidem socialistických zemí chystá
toto výročí oslavit jako veliký svátek
významnými pracovními úspěchy.
Spolu s pokrokovými silami na celém světě
si budeme připomínat, že to byla Sovětská
armáda, která nesla hlavní tíhu boje
proti hitlerovskému fašismu a která osvobodila
naše země. Tento čin zůstane navždy
v paměti lidstva. Oslavy 30. výročí
vítězství nad fašismem se stanou internacionálním
svátkem sil pokroku a míru.
Vítězství nad fašismem mělo velký
vliv na vývoj událostí ve světě.
V jeho důsledku vznikla světová socialistická
soustava, urychlil se světový revoluční
proces, prohloubila se všeobecná krize kapitalismu
a nastal rozklad koloniální soustavy imperialismu.
Zpráva předsedy vlády i výsledky projednávání
naší zahraniční politiky v zahraničních
výborech svědčí o tom, že jak
to odpovídá nejvlastnějším zájmům
všeho našeho lidu, první a základní
úlohou naší zahraniční politiky,
vycházející z usnesení XIV. sjezdu
KSČ a plén ÚV KSČ, je neustálé
upevňování jednoty a těsnější
spolupráce se zeměmi socialistického společenství
a především se Sovětským svazem.
Stálou pozornost věnujeme naší spoluúčasti
na realizaci grandiózního programu míru,
vyhlášeného XXIV. sjezdem KSSS, který
se stal i naším vlastním programem.
Dvě desetiletí existence Varšavské smlouvy
dokazují její neocenitelný význam
v našem společném boji za odvrácení
válečných hrozeb a udržení a
upevnění světového míru. Dosavadní
dobré zkušenosti z této spolupráce vytvářejí
podmínky pro to, aby se, koordinace zahraničně
politických otázek mezi členskými
zeměmi dále prohlubovala.
Společně s bratrskými zeměmi věnuje
naše zahraniční politika velkou pozornost pro
nás životně důležité otázce
míru, bezpečnosti a spolupráci především
v Evropě.
Období, ve kterém žijeme, dává
historickou šanci rozumu, uvážlivosti a politickému
realismu - uskutečnit myšlenku trvalého míru,
vytvořit podmínky pro mírové soužití
mezi státy s rozdílným společenským
zřízením.
Ze, strany socialistických zemí je potřeba,
možnost a nutnost soužití a spolupráce
v míru trvalou součástí zahraniční
politiky. Vynakládají maximum úsilí
o jejich prosazení. Jsme rádi, že i v ostatních
zemích se postupně prosazuje tento kurs a jsou postupně
izolování zavilí nepřátelé
spolupráce a míru mezi národy. Spolu s ostatními
socialistickými zeměmi usilujeme o co nejrychlejší
dovršení ženevských jednání
druhé fáze konference o evropské bezpečnosti
a spolupráci. Považujeme toto jednání
a jeho úspěšné dokončení
za mimořádně významné. Jak
je známo, věnujeme této problematice od prvních
iniciativních kroků v koordinaci s ostatními
socialistickými zeměmi veškeré úsilí.
Jsme toho názoru, že práce pokročily
tak daleko, že je třeba usilovat o zakončení
druhé fáze v nejbližších měsících
a do letního období zabezpečit třetí
fázi jednání v Helsinkách na nejvyšší
úrovni. Věříme, že se podaří
úspěšně dořešit i otázku
pokračování konference v zájmu všech
zemí v Evropě.
Poprvé v dějinách lidstva se podařilo
uskutečnit konferenci o bezpečnosti a spolupráci
na celém kontinentě. A to na kontinentě,
který v minulosti byl ohniskem nejstrašnějších
válek. Stojíme před historickým okamžikem,
který dává možnost podepsat hlavami
států společnou garanci míru a vytvoření
zábran vypuknutí dalších válek
a vytváří podmínky pro trvalý
rozvoj spolupráce mezi národy.
Souběžně s jednáním v Ženevě
probíhá ve Vídni jednání o
snížení ozbrojených sil a výzbroje
ve střední Evropě. Účastníme
se těchto jednání spolu s delegacemi socialistických
zemí, předkládáme návrhy k
prvním krokům snižování nebo
alespoň nezvyšování ozbrojených
sil. Chápeme, že tato jednání nejsou
snadná - naopak jsou a nadále budou mimořádně
těžká a zdlouhavá. Nepřestáváme
však v trpělivém úsilí a jednání
a věříme, že přinese kladné
výsledky.
V souladu s těmito cíli pokračuje naše
upřímná snaha a úsilí řešit
rozvoj vzájemných vztahů se všemi evropskými
zeměmi. Za zvlášť důležitý
je třeba považovat pokrok, dosažený při
řešení dlouhodobých problémů
ve vzájemných vztazích s NSR a Rakouskem.
Dosažené výsledky otevřely cestu k normalizaci
vztahů s těmito našimi sousedy. Je to důležitý
přínos k řešení vztahů
mezi státy s rozdílným společenským
zřízením při dodržování
zásad rovnosti, suverenity, nevměšování
a oboustranné výhodnosti.
Samozřejmě máme zájem a snahu rozvíjet
naše styky i se všemi ostatními státy
na všech kontinentech. Svědčí o tom
rozšiřování našich styků
s rozvojovými i kapitalistickými zeměmi i
naše aktivní účast na mnoha mezinárodních
jednáních.
Dosahované výsledky naší zahraniční
politiky v minulých letech vytvářejí
příznivé předpoklady pro další
upevňování mezinárodního postavení
naší republiky. V souladu s hlavními záměry
a cíli československé zahraniční
politiky, vytyčenými XIV. sjezdem KSČ, přispívá
i naše Federální shromáždění
k jejich naplňování. Je tomu tak především
při příležitosti výměny
oficiálních delegací na nejvyšší
úrovni, při ostatních návštěvách
uskutečňovaných po parlamentní linii,
na jednáních Meziparlamentní unie a při
projednávání zahraničně politických
otázek v zahraničních výborech a na
plénech Federálního shromáždění.
Je to politika v zájmu našeho lidu, v zájmu
výstavby socialismu v naší republice a v zájmu
pokroku na celém světě. Děkuji za
pozornost.
Předseda FS A. Indra: Děkuji místopředsedovi
SL Exnerovi. Slovo má poslanec Hudeček, připraví
se poslankyně Ridziková.
Poslanec SN S. Hudeček: Vážené
Federální shromáždění,
soudružky a soudruzi poslanci, závěry XIV.
sjezdu Komunistické strany Československa se staly
podkladem programového prohlášení, se
kterým jsme byli seznámení a které
jsme odsouhlasili v prosincových dnech 1971.
Není to tak dlouho, aby z našich myslí vyprchala
atmosféra této doby, abychom zapomněli na
situaci naší ekonomiky těchto dnů. Je
pravda, že v této době byl vytyčen směr
vývoje XIV. sjezdem, byl sestaven pětiletý
plán, že všechny resorty a organizace rozpracovaly
závěry tohoto sjezdu na své podmínky.
Avšak celé naše hospodářství
bylo těžce poznamenáno důsledky působení
různých modelů z let 1968 a 1969 a chyběl
zde koordinující činitel realizace vytyčeného
směru. Takže programové prohlášení
v této době znělo, velmi přitažlivým
tónem, ve kterém bylo možno rozeznat rozvahu
i odvahu vlády. Prohlášení, které
nabízelo jistotu pro zdravý rozvoj našeho hospodářství,
opírajíce se o iniciativu širokých mas
pracujících. A lidé uvěřili
a podpořili tento program. Takže současné,
bezesporu dobré výsledky našeho hospodářství
jsou výsledkem smělých plánů
naší strany, promyšlené organizátorské
práce vlády a společného úsilí
našeho lidu. A to je také veliký politicky
přínos vývoje naší společnosti.