Předsedající I. místopředseda
FS ing. J. Marko: Ďakujem poslancovi Maříkovi.
Slovo má poslanec Miroslav Kučera. Připraví
se poslanec Jozef Valo.
Poslanec SN M. Kučera: Vážený
soudruhu předsedo, vážené soudružky
a soudruzi poslanci, naše veřejnost sledovala s velkým
zájmem celý průběh příprav
ke zdokonalení našeho důchodového zabezpečení
podle závěrů XIV. sjezdu KSČ a zajímala
se zvláště o to, jak nová úprava
bude v zákoně řešena. Je to přirozené,
protože tato úprava má závažné
sociální důsledky, které se projeví
zvýšením peněžních příjmů
více než tří miliónů našich
občanů, a které se spolu s příslušníky
jejich rodin dotknou téměř jedné čtvrtiny
obyvatelstva.
Podle zkušeností z mého volebního obvodu
mohu soudit, že největší zájem
veřejnosti vyvolala zvláště otázka
zrušení dalšího zdaňování
a spolu s ním otázka, jak se nyní vyplácené
důchody zvýší.
V rozhodnutí o tom, zrušit dosavadní zdaňování
důchodů a prakticky zvýšit důchody
o dosud sráženou daň spatřujeme nesporně
jednu ze základních úprav dosavadního
systému. Vidíme v ní řešení,
které výrazně podporuje hledisko zásluh
v důchodové soustavě a které povede
k lepšímu přizpůsobení její
úrovně dosaženému stavu ekonomiky a
úrovni mezd. Odstranění daně, která
byla progresívní a tedy. větší
u vyšších důchodů, bude znamenat
především zvýšení těchto
důchodů. V rámci daných možností
se však o více než pouhou daň zvýší
nižší důchody, u nichž daň
byla relativně nízká nebo které nebyly
vůbec zdaňovány. Neméně významné
je v tom směru i řešení, které
v zákoně sleduje výrazněji rozlišit
zvýšení nižších důchodů
podle období, kdy tyto důchody byly přiznány.
Stojí přesto za povšimnutí, že
z celkové částky 3,3 mld Kčs, kterou
si celkové náklady na novou úpravu sociálního
zabezpečení vyžádají, představují
náklady na zvýšení důchodů
více než 90 %.
Přijetí opatření s. tak závažným
finančním dosahem je podmíněno dosavadním
úspěšným naplňováním
úkolů pátého pětiletého
plánu. a opírá se, jak nám to bylo
ve výborech blíže vysvětleno, též
o bilance vypracované pro období šesté
pětiletky.
Vyjadřuji jistě přesvědčení
nás všech, že navrhované řešení
bylo vzhledem ke svým závažným důsledkům
sociálně politickým a ekonomickým
přijato po velmi důkladné analýze
dosavadního systému a uvážení
naších možností, a že je navrhováno
v rozsahu únosném pro naši ekonomiku.
Mezi našimi občany jsme se totiž setkali i s
otázkou, zda při navrhovaném řešení
zdokonalení důchodové soustavy bylo využito
všech možností,. jinými, slovy řečeno,
zda bylo možno v této oblasti udělat ještě
víc. Myslím, že je na nás poslancích,
abychom na každou takovou politicky citlivou otázku
odpověděli vždy věcně, střízlivě
a uvážlivě; abychom vždy přitom
zdůrazňovali, jak řešení každé
otázky spojené s růstem životních.
jistot a životní úrovně obyvatelstva
úzce souvisí s dosaženou úrovní
ekonomiky a se schopností zabezpečit další
úspěšný rozvoj národního
hospodářství a růst jeho efektivnosti
Je třeba našim občanům vysvětlit,
že náklady na provedenou úpravu důchodů
se budou v období dalších let šesté
pětiletky ještě zvyšovat; že bude
přibývat počet příjemců
nových vyšších důchodů,
zatímco počet starých nižších
důchodů.bude ubývat a že proto na zvyšování
potřeby finančních prostředků
určených ke krytí důchodového
zabezpečení musíme včas, od samého
začátku šesté pětiletky, jako
dobří hospodáři pamatovat.
Z hlediska výše společenských nákladů
je důchodové zabezpečení nejvýznamnější
složkou tzv. společenské spotřeby. Zanedlouho
budeme v našem FS projednávat návrh státního
rozpočtu na rok 1976 a ze zkušeností víme,
jaké nároky jsou na státní rozpočet
kladeny v celé obasti společenské spotřeby.
Po přijetí nového zákona budou mít
rozhodující vliv na dynamiku jejich růstu
v příštím roce právě výdaje,
spojené s novými opatřeními v důchodové
oblasti. Již dnes je zřejmé, že k jejich
zabezpečení bude třeba věnovat stálou
pozornost plnění všech druhů rozpočtových
příjmů, stejně tak jako účelnosti
a hospodárnosti rozpočtových výdajů
a že bude všeobecně třeba působit
k tomu, aby nedocházelo k napětí finančních
zdrojů a potřeb.
V úsilí o zabezpečení této
žádoucí rovnováhy při plnění
úkolů sociálně ekonomického
rozvoje budou mít rozhodující úlohu
zvláště výsledky úsilí
našich pracujících a jejich kolektivů
a vedoucích pracovníků o prosazení
dalšího růstu efektivnosti reprodukčního
procesu, o prohloubení hospodárnosti a o všestrannou
mobilizaci známých rezerv ve výrobní
a nevýrobní sféře.
Připomínám při dnešní
příležitosti, že bude zejména úkolem
výrobní sféry, která má rozhodující
význam v tvorbě finančních zdrojů,
aby uplatněním všech pozitivních zkušeností
a intenzifikačních faktorů a překračováním
svých plánovaných výkonů v
žádoucích směrech zabezpečila
a překročila plánovanou tvorbu finančních
zdrojů.
Soudružky a soudruzi poslanci, jsem přesvědčen,
že v zákoně navrhované zdokonalení
soustavy důchodového zabezpečení neznamená
jen novou etapu v celém poválečném
vývoji systému sociálního zabezpečení
našich občanů, ale že je i svým
finančním dosahem a podmínkami jeho trvalého
zabezpečení jedním z nejzávažnějších
kroků, učiněných v této oblasti.
Jsem přesvědčen, že je správné
a opírá se o reálné předpoklady
a že svými účinky přispěje
ke zvýšení životní úrovně
těch občanů, kteří se již
nalézají na zaslouženém odpočinku
a že také významnou měrou přispěje
k upevnění sociálních jistot a životních
perspektiv všech těch našich občanů,
kteří dosud aktivně pracují. Děkuji
za pozornost.
Předsedající I. místopředseda
FS ing. J. Marko: Ďakujem súdruhovi Kučerovi.
Dávam slovo poslancovi Jozefovi Valovi, do rozpravy sa
pripraví poslanec Karel Holub.
Poslanec SN J. Valo: Vážený súdruh
predseda, vážené súdružky a súdruhovia
poslanci. Jedným z najvlastnejších poslaní
socialistického štátu je starostlivosť
o občanov po každej stránke. Táto starostlivosť
sa výrazne prejavuje najmä v oblasti sociálnej
politiky najrôznejšími formami zabezpečenia
občanov od narodenia až do staroby.
V historickom vývoji dôchodkového poistenia
v našich krajinách v oblasti sociálnej politiky
buržoázneho štátu dochádzalo k
vzniku dôchodkových systémov pre jednotlivé
skupiny pracovníkov postupne podľa triednomocenských
pomerov; úroveň týchto systémov mala
pritom kvalitatívne odlišný charakter.
Nerovnomernosť celého systému poistenia jeho
triedny charakter dokumentujú porovnanie robotníckych
dôchodkov a dôchodkov úradníkov. Kým
robotnícke starobné a invalidné dôchodky
robili zhruba maximálne 25 % priemernej mzdy, tak dôchodky
úradníkov prekračovali značne polovicu
ich platov a dôchodky pracovníkov buržoázneho
štátneho aparátu až 100 % platu.
O sociálnej starostlivosti v dnešnom poňatí
nemožno v období buržoáznej republiky
vôbec hovoriť. Z Rakúsko-Uhorska bol prevzatý
systém zaopatrenia chudobných ako súčasť
domovského práva.
Obec mala povinnosť zabezpečiť svojim chpdobným
najnutnejšie životné potreby. Starostlivosť
o týchto ľudí bola veľmi nízka,
skoro žiadna. Ľudia odkázaní na takúto
pomoc živorili a žili zvyčajne pod ľudskú
dôstojnosť.
Iba základné politické, ekonomické
a spoločenské premeny, ktorými náš
štát prešiel od roku 1945, mali výrazný
odraz aj v oblasti sociálneho zabezpečenia.
Po čiastkových úpravách dôchodkového
zabezpečenia baníkov, robotníckych dôchodcov
a zabezpečení občanov postihnutých
vojnou, bola po februári 1948 po uchopení moci robotníckou
triedou uskutočnená prvá základná
prestavba zákonom o národnom poistení. Zákon
zjednotil všetky predchádzajúce, vecne i organizačne
roztrieštené druhy sociálneho poistenia, vybudoval
jednotné sociálne poistenie pre všetkých
robotníkov a rozšíril poistenie aj na osoby
samostatne zárobkovo činné, takže po
prvý raz boli dôchodkovo zabezpečení
aj roľníci.
Rozvíjajúce sa národné hospodárstvo,
postupné dokončovanie socializácie všetkých
jeho odvetví, vytvorilo podmienky pre ďalšie
zlepšenie sociálneho zabezpečenia. Prechodom
k družstevnej forme výroby v poľnohospodárstve
vznikla nová skupina roľníkov združených
v jednotných roľníckych družstvách.
Doterajší systém dôchodkového
zabezpečenia pracovníkov v pracovnom pomere a samostatne
hospodáriacich roľníkov bol doplnený
dôchodkovým zabezpečením členov
jednotných roľníckych družstiev.
Zákon č. 55/1956 Zb., ktorý upravil sociálne
zabezpečenie pracovníkov, vychádzal pri konštrukcii
a výške dávok predovšetkým zo spoločenského
významu práce. Dôslednou závislosťou
výšky dávok od zárobku sa zvýšili
starobné a invalidné dôchodky a zavedením
troch pracovných kategórií umožnil zákon
preferenciu pracovníkov podľa dôležitosti
a obtiažnosti práce. Veková hranica pre nárok
na starobný dôchodok mužov a žien bola
diferencovaná. Starostlivosť o starých a invalidných
dopĺňala sústava sociálnej starostlivosti.
Postupne, ako dochádzalo k vyšším formám
kolektivizácie a k hospodárskemu upevňovaniu
družstiev, rozvíjala sa aj úroveň dôchodkového
zabezpečenia družstevníkov.
Súčasná platná úprava je v
podstate obsiahnutá vo dvoch zákonoch, a to v zákone
č. 101/1964 Zb. o sociálnom zabezpečení
družstevných roľníkov. Dôvodom pre
ponechanie právnej úpravy sociálneho zabezpečenia
pracovníkov a družstevných roľníkov
vo dvoch základných normách bola skutočnosť,
že v r. 1964 nebola ani ekonomická situácia
ani úroveň odmeňovania v obidvoch týchto
oblastiach do tej miery na rovnakej alebo aspoň na približnej
výške, aby sa mohlo prikročiť k jednotnej
úprave.
Výrazné zmeny sa uskutočnili takisto aj v
sociálnom zabezpečení družstevných
roľníkov v úprave zákonom č.
103/1964 Zb. Touto úpravou sa dôchodkové zabezpečenie
členov jednotných roľníckych družstiev
s vyššou úrovňou hospodárenia a
zabezpečovania v nemoci, matky a dieťaťa v zásade
prispôsobilo zabezpečeniu zamestnancov.
Úprava z roku 1964 priniesla zmeny aj na ostatných
úsekoch sociálnej politiky, najmä v oblasti
nemocenského zabezpečenia, zabezpečenia matky
a dieťaťa, prídavkov na deti a ďalších
dávok. Toto obdobie je charakterizované výrazným
rozšírením nárokov v oblasti nemocenského
zabezpečenia v oblasti ochrany matky a dieťaťa
predĺžením materskej dovolenky, zvýšením
prídavkov na deti, príspevku pri narodení
dieťaťa. Všetky tieto úpravy predstavujú
významnú súčasť sociálnej
politiky štátu.
Svojím rozsahom ide o najvýznamnejšie opatrenia,
aké sa v tejto oblasti vykonali od roku 1948, pretože
ide o ďalšie upevňovanie, sociálnych istôt
ľudí formou zabezpečovania rastu životnej
úrovne i tých občanov, čo sa už
nemôžu zúčasňovať na spoločenskej
výrobe.
Systém dôchodkového zabezpečenia je
doplnený sociálnou starostlivosťou, ktorá
v novom poňatí bola rozšírená
o niektoré ďalšie úseky činnosti,
ako starostlivosť o rodinu a dieťa a starostlivosť
o niektoré osobitné skupiny občanov, ktorí
si vyžadujú špecifickú pomoc. Významné
sú aj opatrenia sledujúce prehĺbenie starostlivosti
o občanov so zmenenou pracovnou schopnosťou a ich
zapojenie do pracovného procesu. Úprava najnižších
dôchodkov, zrušenie dane i celý rad ďalších
opatrení zvýhodňuje našich občanov.
Nový zákon vychádza zo zásady zjednotenia,
zjednodušenia a prehľadnosti v súlade s politickým
významom novej sústavy sociálneho zabezpečenia.
Navrhovaný zákon nahradí doteraz platný
zákon o sociálnom zabezpečení a ustanovenia
zákona o sociálnom zabezpečení družstevných
roľníkov.
Okrem jednotnej úpravy na úrovni zákona uskutočňuje
sa i zjednotenie právnej úpravy vykonávacích
predpisov.
Sme si vedomí, že navrhovaný zákon ako
základná forma sociálneho zabezpečenia
dopĺňa celý komplex sociálnych služieb,
ktoré umožňujú poskytovať starým,
ako aj práceneschopným občanom všestrannú
starostlivosť. Dôležitú úlohu pri
jeho zavádzaní budú zohrávať
národné výbory, najmä okresné
národné výbory a MNV ako orgány štátnej
moci a správy, najmä pri jeho vysvetľovaní
na verejných pohovoroch pri príprave volieb. Národné
výbory čaká i uvádzanie tohto nového
zákona do praxe. Národné výbory budú
musieť viac ako doteraz vytvárať všestranné
podmienky za úzkej spolupráce spoločenských
organizácií, podnikov, JRD pre rozširovanie
starostlivosti a dôchodcov budovaním klubov dôchodcov,
domov opatrovateľskej služby, spoločného
stravovania a ďalšieho spoločenského a
kultúrneho vyžitia.
Vážené súdružky a súdruhovia
poslanci, predložený zákon predstavuje významný
krok k zvyšovaniu úrovne všetkých pracujúcich
a k posilňovaniu ich sociálno-právnych istôt.
Plní sa tak jedna z úloh vyplývajúcich
zo záverov XIV. zjazdu KSČ.
Som presvedčený, že bude všetkými,
ktorých sa dotýka, prijatý ako ďalší
dôkaz starostlivosti našej strany a štátu
o blaho občanov našej socialistickej republiky.
Předsedající I. místopředseda
FS ing. J. Marko: Ďakujem poslancovi Valovi. Slovo má
teraz poslanec Karel Holub a ako ďalší sa pripraví
poslankyňa Drahomíra Leflerová.
Poslanec SN K. Holub: Vážený soudruhu
předsedo, soudružky a soudruzi poslanci, sociální
zabezpečení a zejména důchodové
zabezpečení je výrazem určitého
stupně zralosti společnosti. Vzniklo jako produkt
procesu zespolečenšťování a jako
jiné společenské vztahy se ponenáhlu
utváří a mění svůj obsah
i formy a závislosti na vývoji převládajících
výrobních vztahů.
Projednáváme dnes důležitý návrh
zákona a chceme-li docenit úroveň našeho
důchodového zabezpečení občanů,
musíme znát vedle historického vývoje
také potřebné údaje k mezinárodnímu
srovnání současného stavu našeho
důchodového zabezpečení v údajích
získaných před přijetím zákona,
který projednáváme.
Přitom je samozřejmé, že budeme srovnávat
jen s jinými průmyslově vyspělými
zeměmi. Ovšem zákon, který dnes přijmeme,
bude znamenat po realizaci další výrazné
zlepšení srovnávaných údajů
na naší straně. Při mezinárodním
srovnání je třeba už předem vyzdvihnout
vysokou míru všech dosažených ukazatelů
našeho důchodového systému a jeho univerzalitu
na rozdíl od značné nevyrovnanosti v kapitalistických
zemích.
U nás jsou zabezpečeni všichni pracující
občané, v kapitalistických státech
existují dodnes některé vrstvy obyvatelstva,
které ve stáří nebo v jiných
sociálních případech zůstávají
bez pomoci společnosti. Je-li tedy u nás 100 % zabezpečených,
pak například v NSR je jen 93 %, v Japonsku 89 %,
v USA 86 %, v Anglii 84 % a v Rakousku 77 %.
V NSR nejsou zabezpečeni samostatní obchodníci,
v Japonsku zaměstnanci menších podniků
a dříve narození zaměstnanci vůbec,
v USA menší podnikatelé a sezónní
pracovníci, v Anglii dobrovolně nepojištěné
ženy a v Rakousku sezónní pracovníci,
spolupracující členové rolníků
a živnostníků.
Druhým ukazatelem pro srovnání může
být věková hranice pro nárok. na důchod.
Naši občané, jak víme ze svých
pracovišť a z činnosti ve volebních obvodech,
s. velmi zajímají právě o tyto věkové
hranice pro nárok na starobní důchod. Byly
nepřátelsky pomlouvačné pověsti
o tom, že tato hranice bude v neprospěch pracujících
i u nás zvýšena. Skutečností
je, že tato hranice již byla a trvale zůstává
mezi nejnižšími a pro pracující
nejvýhodnějšími na celém světě.
U nás odcházejí do důchodu muži
v 60 letech a ženy v 53-57 letech. Obdobné hranice
má většina socialistických zemí,
z kapitalistických zemí můžeme jmenovat
například Japonsko, tam se však ukazuje nevyváženost
v tom, že v Japonsku není důchodové
zabezpečení pro všechny a jeho výše
je nepatrná. V kapitalistických státech je
nejběžnější věková
hranice 65 let u mužů a 60 let u žen. Je tomu
tak například v Anglii, v Belgii nebo v Rakousku.
V USA a ve Švýcarsku je věková hranice
65 let u mužů a 62 let u žen. V NSR, v Kanadě
a v Holandsku platí věková hranice stejná
u mužů i u žen 65 let. A ve Švédsku
je tato hranice pro muže i ženy ještě vyšší,
67 let.