Aj navzájom výhodné obchodné a hospodárske
styky medzi ČSSR a Talianskom charakterizuje neustály
vzostup. Taliansko dnes patrí k našim najvýznamnejším
obchodným partnerom. Tento fakt dokumentuje skutočnosť,
že v rozsahu našej obchodnej výmeny s vyspelými
kapitalistickými krajinami Taliansko zaujíma jedno
z predných miest, teda šieste miesto. Obrat v minulom
roku dosiahol napr. 278,5 mil. US dolárov.
Medzi akcie, ktoré dokumentujú dynamický
rozvoj stykov medzi oboma krajinami, patrí aj vlaňajšia
návšteva československého ministra zahraničného
obchodu v Taliansku, rokovnie ministra zahraničných
vecí v Ríme v septembri 1975, návšteva
ministra všeobecného strojárstva zhruba v tom
istom čase a na druhej strane návšteva študijnej
parlamentnej delegácie Talianska v našej krajine v
apríli m. r.
Kvalitatívne vyššiu etapu v rozvoji vzájomných
vzťahov charakterizuje i návšteva štátneho
podtajomníka talianskeho ministerstva zahraničných
vecí Cattaneiho v ČSSR vlani na jeseň 1975,
počas ktorej sme podpísali aj práve predkladaný
konzulárny dohovor.
Tento pozitívny rozvoj vzájomných vzťahov
sa pochopiteľne premietol i do oblasti zmluvnoprávnej.
Ak sa od konca druhej svetovej vojny do roku 1970 medzi ČSSR
a Talianskom dojednalo päť zmluvných dokumentov,
za posledných necelých šesť rokov sa podpísalo
osem dokumentov. Sú medzi nimi také významné
zmluvy, ako dohoda o hospodárskej kooperácii v oblasti
priemyslu, dohoda veterinárna, dohoda o zamedzení
dvojitého zdanenia, dohoda o leteckých službách
alebo kultúrna dohoda.
Uzavretie nového konzulárneho dohovoru medzi ČSSR
a Talianskom je teda v plnom súlade s týmto celkovým
trendom. Jeho význam spočíva v tom, že
svojím rozsahom vlastne pokrýva prakticky všetky
oblasti spolupráce medzi oboma krajinami. Nový dohovor
sa tak stane jedným z dôležitých predpokladov
ďalšieho rozvoja vzájomných stykov medzi
ČSSR a Talianskom. Stane sa aj príspevkom k realizácii
politiky mierového spolunažívania medzi štátmi
rozličných spoločenských systémov
a aj príspevkom k realizácii Záverečného
aktu konferencie v Helsinkách.
Vážený súdruh predseda, vážené
súdružky poslankyne, vážení súdruhovia
poslanci! Vzhľadom na uvedené skutočnosti,
ako i s ohľadom na to, že predpokladaná zmluva
je moderným dokumentom odrážajúcim všetky
pokrokové prvky súčasného medzinárodného
práva konzulárneho, odporúčam, aby
ste vyslovili svoj súhlas s Konzulárnym dohovorom
medzi ČSSR a Talianskou republikou.
Předsedající předseda SL V. David:
Děkuji ministru Chňoupkovi. Návrh byl předsedy
sněmoven přikázán podle § 65
zákona o jednacím řádu Federálního
shromáždění k projednání
výborům zahraničním a ústavně
právním obou sněmoven. Tyto výbory
určily po projednání návrhu společnými
zpravodaji členy zahraničních výborů
poslankyni Danu Kancírovou a poslankyni Libuši Foretovou.
Prosím proto zpravodajku Sněmovny lidu poslankyni
Kancírovou, aby přednesla zpravodajskou zprávu.
Zpravodajka poslankyně SL ing. D. Kancírová:
Vážený soudruhu předsedo, vážené
soudružky poslankyně, soudruzi poslanci a vážení
hosté, dnešní společné schůzi
Sněmovny lidu a Sněmovny národů Federálního
shromáždění je předkládán
k posouzení vládní návrh Konzulární
úmluvy mezi Československou socialistickou republikou
a Italskou republikou, který na svých schůzích
projednaly výbory ústavně právní
a zahraniční.
Mezi Československou socialistickou republikou a Itálií
platí až dosud konzulární úmluva
z roku 1924, která však již byla vývojem
překonána. Její ustanovení neodpovídají
ani mnohostranné Vídeňské úmluvě
o konzulárních stycích z roku 1963, která
zakotvuje základní zásady moderního
mezinárodního práva v konzulární
oblasti. Bylo proto ve vzájemné dohodě přistoupeno
k novelizaci této úmluvy mezi Československou
socialistickou republikou a Italskou republikou, k němuž
došlo 10. října 1975 v Praze.
Naše zahraniční politika využívá
a podporuje současnou základní tendenci vývoje
v mezinárodních vztazích - uvolňování
mezinárodního napětí - a posiluje
ve vztazích s vyspělými kapitalistickými
zeměmi rozvoj vzájemně výhodné
spolupráce na základě rovnoprávných
vztahů a na zásadách mírového
soužití.
Jak bylo v této sněmovně řečeno
při projednávání expozé ministra
zahraničních věcí k základním
otázkám zahraniční politiky Československé
socialistické republiky v listopadu minulého roku,
přikládáme našim vztahům s Itálií
zvláštní význam. Značný
rozmach v těchto vztazích dosáhly zejména
hospodářské styky, které lze zařadit
mezi nejvýznamnější vzhledem k tomu,
že zaujímají třetí místo
v obchodě naší země s vyspělými
kapitalistickými státy. Přitom má
rozvoj hospodářských vztahů neustále
zvyšující se tendenci. Tradiční
jsou široké styky v kulturní oblasti, které
se opírají o kulturní dohodu podepsanou v
roce 1971. Rozvíjí se spolupráce i v oblasti
vědeckých a školských styků a
v oblasti dopravy. Obě naše země chtějí
prohloubit další všestrannou spolupráci
a vytvořit předpoklady k tomu, aby byl v krátké
době dosažen výrazný posun ve vztazích
politických, jak potvrdilo jednání předsedů
vlád v Helsinkách, rozhovory ministrů zahraničních
věcí v Římě a náměstka
ministra zahraničních věcí Itálie
v Praze v minulém roce.
Nově sjednaná konzulární úmluva
se řídí zásadami vycházejícími
z mnohostranné Vídeňské úmluvy
o konzulárních stycích, která kodifikovala
- a v některých směrech i pokrokovým
způsobem rozvinula - normy mezinárodního
práva v oblasti konzulárních styků.
Tato úmluva však obsahuje - jak ani u obecné
právotvorné smlouvy není jinak možné
- ustanovení většinou rámcová,
která se nemohou bezezbytku aplikovat mezi státy,
jejichž dvoustranné konzulární styky
nabyly větší intenzity.
Proto státy nadále uzavírají dvoustranné
konzulární úmluvy přizpůsobené
konkrétním vzájemným potřebám.
Tyto smlouvy uzavírá i naše republika. Tak
vedle osmi nových konzulárních úmluv
se socialistickými státy je úmluva s Itálií
již sedmou konzulární úmluvou sjednanou
v posledních letech s nesocialistickým státem.
Všechny tyto smlouvy vycházejí z moderního
pojetí činnosti a postavení konzulárních
úřadů v druhých státech. Tomuto
pojetí odpovídá i našemu dnešnímu
zasedání předkládaná Konzulární
úmluva s Itálií.
Upravuje postavení a činnost konzulárních
úřadů a jejich členů a plně
odpovídá současným potřebám
rozvoje vzájemných vztahů. Upravuje výsady
a imunity konzulárních úřadů
a jejich členů, jejich zřizování
a velmi podrobně se zabývá problematikou
výkonu vlastní konzulární činnosti.
Zakotvuje nejen ochranu práv a zájmů vysílajícího
státu a jeho občanů, včetně
právnických osob a další funkce pro
konzulární úřady obvyklé, ale
obě smluvní strany se rovněž zavazují
podporovat rozvoj obchodních, hospodářských,
kulturních a vědeckých styků a rozvíjení
přátelských styků mezi sebou, čímž
chtějí přispět k vytvoření
příznivějšího ovzduší
mezi oběma státy a k vytvoření odrazového
můstku pro rozšíření spolupráce
ve všech oblastech. Podrobně jsou upraveny funkce
konzulárních úředníků
při zastupování občanů vysílajícího
státu, vykonávání notářských,
matričních a dalších úkonů.
Oproti výsadám a imunitám uvedeným
v rámcové Vídeňské úmluvě
dochází k jejich rozšíření,
což odpovídá snaze naší země
zabezpečit co možná největší
ochranu svých zájmů a zájmů
svých příslušníků v zahraničí.
Příkladem může být ustanovení
o nedotknutelnosti konzulárních místností
a rezidence vedoucího úřadu, které
překračuje rámec Vídeňské
úmluvy.
Vážené soudružky a soudruzi poslanci,
vzhledem k obsahu předkládané úmluvy
můžeme tuto skutečně označit
za moderní smluvní dokument, tak jak uvedl s. Chňoupek,
obsahující pokrokové prvky současného
mezinárodního konzulárního práva.
Tento dokument beze sporu poskytne příznivější
podmínky pro práci československých
konzulárních úřadů a jejich
pracovníků, napomůže k dalšímu
rozvoji a aktivizaci vztahů mezi Československou
socialistickou republikou a Italskou republikou.
Proto doporučuji, aby Sněmovna lidu vyslovila s
předloženým návrhem úmluvy souhlas.
Předsedající předseda SL V. David:
Děkuji. Na pořadu je zpravodajská zpráva
za výbory Sněmovny národů, kterou
přednese poslankyně Libuše Foretová.
Zpravodajka poslankyně SN L. Foretová: Vážený
soudruhu předsedo, vážené soudružky
poslankyně a soudruzi poslanci, vážení
hosté, vládní návrh, kterým
se předkládá Federálnímu shromáždění
Československé socialistické republiky k
souhlasu Konzulární úmluva mezi Československou
socialistickou republikou a Italskou republikou, podepsaná
v Praze dne 10. října 1975, byl řádně
projednán rovněž ve výborech ústavně
právních a zahraničních Sněmovny
národů.
Po projednání a posouzení doporučily
výbory předkládaný vládní
návrh schválit. Své doporučení
ke schválení tohoto návrhu předložila
rovněž Česká národní rada
a Slovenská národní rada.
Domnívám se, že nová Konzulární
úmluva mezi Československou socialistickou republikou
a Italskou republikou bude dalším příspěvkem
k rozvoji vzájemně výhodných, rovnoprávných
a mírových vztahů mezi našimi zeměmi,
dalším krokem v procesu rozvoje vzájemně
výhodných styků Československa s kapitalistickými
státy a je průkazným příspěvkem
k závěrům helsinské Konference o odzbrojení
a spolupráce v Evropě, příspěvkem
k podpoře zachování míru a rozvoje
mezinárodního porozumění a spolupráce.
Proto se připojuji ke společné zpravodajce
Sněmovny lidu poslankyni Kancírové a jako
společná zpravodajka výborů navrhuji
Sněmovně národů vyslovit s předloženým
vládním návrhem souhlas. Děkuji za
pozornost.
Předsedající předseda SL V. David:
Děkuji. Do rozpravy nedošla žádná
písemná přihláška. Žádá
někdo z poslanců o slovo? (Nikdo.) Není tomu
tak. Přeje si závěrečné slovo
ministr s. Chňoupek? (Ne.) Nepřeje. Děkuji.
Můžeme tedy hlasovat.
V zasedacím sále je přítomno 153 poslanců
Sněmovny lidu, 60 poslanců Sněmovny národů
zvolených v České socialistické republice
a 54 poslanců Sněmovny národů zvolených
ve Slovenské socialistické republice. Obě
sněmovny jsou tedy usnášení schopné.
Nejdříve hlasují poslanci Sněmovny
národů.
Kdo z nich souhlasí s Konzulární úmluvou
mezi Československou socialistickou republikou a Italskou
republikou, podle doporučení společné
zpravodajky, prosím, ať zvedne ruku! (Hlasuje se.)
Děkuji.
Je někdo proti? (Nikdo.)
Zdržel se hlasování? (Nikdo.) Děkuji.
Sněmovna národů konzulární
úmluvu schválila.
Nyní hlasují poslanci Sněmovny lidu.
Kdo z nich souhlasí s Konzulární úmluvou
mezi Československou socialistickou republikou a Italskou
republikou, podle doporučení společné
zpravodajky, prosím, ať zvedne ruku! (Hlasuje se.)
Děkuji.
Je někdo proti? (Nikdo.)
Zdržel se hlasování? (Nikdo.) Děkuji.
Také Sněmovna lidu konzulární úmluvu
schválila.
Konstatuji, že Federální shromáždění
Československé socialistické republiky souhlasí
s Konzulární úmluvou mezi Československou
socialistickou republikou a Italskou republikou, podepsanou v
Praze dne 10. října 1975.
Posledním bodem dnešního pořadu je
Za vládu Československé socialistické
republiky odůvodní návrh ministr zahraničního
obchodu Andrej Barčák.
Ministr zahraničního obchodu ČSSR ing.
A. Barčák: Vážený súdruh
predseda, vážené súdružky a súdruhovia
poslanci! V decembri minulého roku schválilo Federálne
zhromaždenie štyri haagské dohovory, ktoré
upravujú podmienky a postup pri vykonávaní
dôkazov v cudzine, pri uznávaní rozvodových
rozhodnutí a rozhodnutí o výživnom,
vydaných cudzími súdmi, ako i kolíznu
problematiku dopravných nehôd. Ako dodatok k týmto
dohovorom predkladáme teraz, po podpise, posledný
z týchto dohovorov - Dohovor o medzinárodnej správe
dedičstva - a navrhujeme, aby s členstvom ČSSR
v tomto Dohovore bol vyslovený súhlas podľa
článku 36 ods. 3 ústavného zákona
č. 143/1968 Zb. o československej federácii.
Československá socialistická republika je
členom Haagskej konferencie o medzinárodnom práve
súkromnom, ktorá je medzinárodnou organizáciou
s úlohou usilovať sa o zjednotenie predpisov
- kolízneho práva, ktoré
ustanovuje právny poriadok rozhodný pre občianskoprávne,
obchodné a rodinné vzťahy, v ktorých
je obsiahnutý cudzí prvok, a ďalej