Ve smyslu § 89 odst. 1 zákona
ČNR č. 35/1989 Sb., o jednacím řádu
České národní rady, v platném
znění, předkládám poslancem
následující interpelaci poslance Pavla Seifera
na ministra pro správu národního majetku
a jeho privatizaci Jiřího Skalického. Interpelace
je přílohou tohoto sněmovního tisku.
Příloha
Vážený pan
Jiří Skalický
ministr pro správu národního
majetku a jeho privatizaci
prostřednictvím pana
PhDr. Milana Uhdeho
předsedy Poslanecké sněmovny
Parlamentu České
republiky
V Praze dne 14.10.1993 |
Vážený pane
ministře,
obracím se na Vás
opět ve věci kamenolomu Dobkovičky a jedná
se mi tentokrát opět o způsob privatizace
kamenolom. Na základě zcela jednoznačných
a v podstatě nezpochybnitelných číselných
údajů jsem dospěl k závěru,
že forma privatizace veřejnou soutěží
je v tomto specifickém případě v zásadě
nepřípustná. Narozdíl od privatizace
různých továren či provozoven takovýto
privatizovaný objekt
je nedílnou součásti krajiny a jeho produkty
a nakládání s nimi mají široký
ekologický dopad. Vezmeme-li v úvahu pouze skutečnost,
že při zvýšení těžby
kamene jednak likvidujeme přírodní objekt
a jednak dopravu vytěženého materiálu
dále zatěžujeme životní
prostředí, dospějeme k závěru,
že v ideálním případě
bychom měli takovou těžbu zastavit úplně.
Uvědomuji si, že to samozřejmě není
možné, ale musíme se snažit, aby když
už k těžbě dochází byly
dopady do životního prostředí pokud
možno co nejvíce omezeny.
Kamenolom Dobkovičky se
nachází v chráněné krajinné
oblasti Českého středohoří
po levém toku řeky Labe směrem z Lovosic
do Ústí nad Labem. Má výhodnou polohu
z hlediska přepravních možností po železnici,
kde roční kapacita je na úrovni 30% podniku
a zbytek je umožněn silniční přepravou.
Není vyloučena lodní přeprava, avšak
ta je při navážení zatížena
silniční přepravou.
Sama tato přednost přepravy
odbytu má stinnou stránku z hlediska životního
prostředí podmínek ekologie ve vazbě
na chráněnou oblast a v neposlední řadě
kamenolom musí respektovat sociální důsledky
občanů obcí, kterých se vážnost
tohoto problému dotýká.
Geofondem povolená těžba
rovná vlastním výkonům je do 670.000
tun ročně. Limit takto stanovený byl snížen
na základě jednání s orgány
životního prostředí a těžbou
dotčených obcí na hranici 450-500 tisíc
tun ročně. Takto stanovený a přísně
dodržovaný limit částečně
respektuje ty požadavky, které narušují
sociální a ekologické důsledky regionu.
Z uvedeného vychází,
že jakékoliv zvyšování těžby,
které by se spíše dalo označit jako
drancování, je neúnosné a tudíž
nelze vědomě dohodnuté normy těžby
porušovat.
Z toho vychází ekonomie
lomu. Lom je schopen v takto stanovených podmínkách
produkovat 35-38 tisíc tun drceného kameniva měsíčně
a při o ceně 89 Kč za jednu tunu expedovaného
zboží získat 3.200.000,- - 3.800.000,- Kč.
Pozn.; o cena 89,- Kč za
tunu je stanovena na přímé vazbě ekonomie
stavebních organizací.
Při odečtení
prvotních nákladů kterými jsou:
mzdy + odvody | 390.- tis. Kč |
el.energie | 415.- tis. Kč |
náklady na provoz-techn. zaříz. | 380.- tis. Kč |
náklady na pohon. hmoty | 170.- tis. Kč |
náklady na údržbu | 320.- tis. Kč |
ostatní náklady | 350.- tis. Kč |
nájemné za pozemky | 70.- tis. Kč |
nájemné nakladač | 190.- tis. Kč |
2. 285.- tis. Kč | |
zisk | 945.- tis. Kč |
odvod ze zisku | 366.- tis. Kč |
zbývá | 549.- tis. Kč |
zatížení úvěru a úrokových sazeb | 410.- tis. Kč |
podniku zůstává měsíčně | 139.- až 150.- tis. Kč |
Co by znamenala privatizace lomu
formou soutěže?.
Nutná potřeba finančních
prostředků by vyvolala:
1. Zvýšení
těžby a výkonů na dvojnásobek
a výše - přímá vazba na tržní
cenu a s tím spojené zmíněné
sociální dopady na občany dotčených
obcí, do ekologie apod.
2. Zvýšení
prodejní ceny kameniva na neúnosnou hranici z pohledu
odběratele stavebních organizací a
následné vazby z toho vyplývající.
3. Zvýšení
zátěže průjezdu nákladních
aut bezprostředně dotčených obcí,
tím i zvýšené nebezpečí
v silničním provozu.
4. Případné
snížení počtu pracovníků.
A co by znamenalo privatizovat
podnik formou přímého prodeje.
1. Žádost na přímý
prodej má podanou spol. s r.o. Kamenolom Dobkovičky,
která byla založena výlučně za
účelem převzetí lomu. Jedná
se o dlouholeté pracovníky lomu s odbornou způsobilostí.
2.Přímý prodej
uvažuje o tržní ceně na úrovni
účetní hodnoty, ve výši 36.-40.-
mil. Kč.
3. Uvedená kupní
cena 36-40 mil. Kč vyvolá zvýšení
sazby za prodej 1 tuny kameniva 110-125 Kč, což bude
krýt zvýšené náklady na úvěr
a úrokovou sazbu úvěru.
Z uvedeného je třeba
zvážit zda je výhodnější
okamžité získání miliónů,
nebo v opačném případě dlouhodobě
získávat i více včetně sociálního
zbezpečení, zaměstnanosti a efektivnějšího
využití přírodního bohatství
ve vazbě na čisté zisky. Kamenolom nepotřebuje
zahraniční kapitál, není zavázán
do větších celků, je životaschopný
z vlastních prostředků.
Kamenolom nepožaduje financování
ze státních prostředků a navíc
odvede do státního rozpočtu značné
finanční prostředky. Forma soutěže
nepochybně znamená nereálnost přežití
jakékoliv organizace, která soutěž vyhraje.
Z výše uvedených
důvodů se na Vás, vážený
pane ministře, obracím s touto interpelací
a žádám, aby mi byly sděleny informace
o privatizačních záměrech s podrobným
zdůvodněním preferencí. Žádám
také, aby byla zvolena taková varianta privatizace,
která by znamenala
rozumně podložený a co největší
hmotný efekt a zároveň co největší
obecný prospěch.