(1) Bezpečnostní projekt organizace je projekt systému
ochrany utajovaných skutečností u organizace.
(2) Bezpečnostní projekt organizace obsahuje zejména
způsob realizace její bezpečnostní
politiky, aplikaci opatření personální,
administrativní, objektové, organizační
a technické bezpečnosti, bezpečnostních
standardů a rovněž seznam osob, které
se budou s utajovanými skutečnostmi seznamovat.
(1) Bezpečnostní dotazník organizace obsahuje
a) identifikační údaje organizace uvedené v Obchodním rejstříku, včetně změn za posledních pět let,
b) přehled peněžních ústavů, u kterých organizace založila účet v posledních třech letech, a čísla těchto účtů,
c) přehled vlastních i pronajatých budov a pozemků organizace v České republice i zahraničí,
d) přehled zahraničních společníků organizace v posledních pěti letech,
e) údaje o čistém obchodním jmění organizace,
f) přehled ročních účetních uzávěrek za posledních pět let,
g) údaje o výši hospodářského výsledku před zdaněním nebo ztrátě v posledních třech letech,
h) přehled poskytnutých i splacených půjček a úvěrů v posledních pěti letech,
i) přehled zastavení movitého i nemovitého majetku,
j) údaje o podání návrhu na konkurs nebo vyrovnání a rozhodnutí o konkursu nebo vyrovnání nebo údaje o vstupu do likvidace,
k) audity provedené v posledních třech letech,
l) přehled zakázek nad 500 000 Kč za poslední tři roky,
m) název a sídlo daňového poradce,
n) přehled uskutečněných obchodů nad 500 000 Kč se zahraničními partnery v posledních třech letech,
o) seznam zaměstnanců, kteří nejsou státními občany České republiky,
p) seznam vedoucích pracovníků, se kterými
byl v posledních třech letech rozvázán
pracovní poměr.
(2) Organizace je povinna hlásit Úřadu vždy
k 1. dubnu a 1. říjnu kalendářního
roku všechny změny údajů v bezpečnostním
dotazníku organizace. Tato povinnost trvá po dobu
platnosti potvrzení.
(1) V případě, kdy bezpečnostní
prověrka organizace prokáže, že organizace
podmínky uvedené v § 55 splňuje pro
požadovaný stupeň utajení, Úřad
vydá a zašle organizaci potvrzení.
(2) V případě, že bezpečnostní
prověrka organizace prokáže, že organizace
podmínky uvedené v § 55 nesplňuje, Úřad
potvrzení nevydá a toto organizaci oznámí.
(3) Doba platnosti potvrzení činí
a) devět let pro stupeň utajení "Vyhrazené" nebo "Důvěrné",
b) šest let pro stupeň utajení "Tajné",
c) čtyři roky pro stupeň utajení "Přísně
tajné".
(4) Organizace je oprávněna se seznamovat s utajovanými
skutečnostmi toho stupně utajení, na který
bylo vydáno potvrzení, nebo stupně utajení
nižšího.
(5) Vyskytnou-li se po vydání potvrzení skutečnosti
nasvědčující tomu, že organizace
přestala splňovat některou z podmínek
uvedených v § 55, je Úřad oprávněn
zajistit a provést opatření potřebná
k ověření těchto skutečností.
(1) Platnost potvrzení zaniká
a) uplynutím doby platnosti,
b) zánikem organizace,
c) oznámením podle § 62 odst. 5.
(2) O zániku platnosti potvrzení z důvodů
uvedených v odstavci 1 písm. a) nebo b) je organizace
povinna vyrozumět Úřad.
(3) V případě zániku potvrzení
vydaného organizaci, které jsou utajované
skutečnosti poskytovány, je její statutární
orgán povinen odevzdat všechny utajované skutečnosti
tomu, kdo utajované skutečnosti poskytl, nelze-li
tak učinit, Úřadu.
(4) V případě zániku potvrzení
vydaného organizaci, ve které utajované skutečnosti
vznikají, je její statutární orgán
povinen odevzdat utajované skutečnosti Úřadu.
Úřad vede seznam organizací, kterým
bylo vydáno potvrzení, a organizací, kterým
platnost potvrzení zanikla. Uvedený seznam je zveřejňován
ve věstníku Úřadu.
(1) Spis o bezpečnostní prověrce organizace
obsahuje žádost o vydání potvrzení
a údaje získané při bezpečnostní
prověrce organizace.
(2) Spis o bezpečnostní prověrce organizace
zakládá, vede, doplňuje, eviduje a vyřazuje
Úřad.
(3) Spis o bezpečnostní prověrce organizace
je nutno chránit před neoprávněným
nakládáním. Údaje uvedené v
tomto spisu je možné využívat pouze pro
potřeby bezpečnostní prověrky.
(4) Spis o bezpečnostní prověrce organizace
se vyřazuje po uplynutí 20 let od zániku
organizace.
(1) Bezpečnostní spis organizace obsahuje
a) žádost o vydání potvrzení,
b) potvrzení,
c) případné změny.
(2) Bezpečnostní spis organizace zakládá,
vede, doplňuje, eviduje a vyřazuje její statutární
orgán.
(3) Bezpečnostní spis organizace je nutno chránit
před neoprávněným nakládáním.
(1) Poskytování utajovaných skutečností
mezi Českou republikou a cizí mocí se uskutečňuje
v souladu s mezinárodní smlouvou, kterou je Česká
republika vázána nebo podle zvláštního
zákona. [13)
Napr. zákon c. 153/1994 Sb., ve znení pozdejších
predpisu.]
(2) Poskytování utajovaných skutečností
mezi organizací a zahraničním partnerem povoluje
Úřad. Před povolením si Úřad
vyžádá stanovisko Ministerstva zahraničních
věcí, zpravodajských služeb a ústředního
úřadu, do jehož působnosti utajovaná
skutečnost náleží.
(3) Souhlas podle odstavce 2 lze udělit pouze v případě,
že zahraniční partner tuzemské organizace
předloží Úřadu bezpečnostní
oprávnění, vydané příslušným
úřadem cizí moci.
(4) Poskytování utajovaných skutečností
se uskutečňuje prostřednictvím ústředních
registrů vedených Úřadem, pokud mezinárodní
smlouva, kterou je Česká republika vázána
nebo zvláštní zákon nestanoví
jinak.
(5) V souladu s mezinárodní smlouvou, kterou je
Česká republika vázána vydává
Úřad certifikát, ve kterém uvede stupeň
utajení, na který bylo osobě vydáno
osvědčení nebo organizaci potvrzení.
Certifikát se vydává na dobu nezbytně
nutnou, nejdéle však na jeden rok, přičemž
dobu platnosti osvědčení nebo potvrzení
nelze překročit.
(6) Uznat bezpečnostní oprávnění
o způsobilosti osoby nebo organizace seznamovat se s utajovanými
skutečnostmi vydaný cizí mocí lze
pouze pokud tak stanoví mezinárodní smlouva,
kterou je Česká republika vázána nebo
na základě vzájemnosti.
(7) V souladu s mezinárodní smlouvou, kterou je
Česká republika vázána jsou Úřad
a příslušný úřad cizí
moci oprávněny provádět kontrolu ochrany
vzájemně poskytnutých utajovaných
skutečností.
(8) Na poskytování utajovaných skutečností
mezi zpravodajskými službami a zpravodajskými
službami cizí moci v rámci spolupráce,
uskutečňované podle zvláštního
zákona,13) se odstavce 1 až 7
nevztahují. O poskytování utajovaných
skutečností v těchto případech
rozhodují statutární orgány zpravodajských
služeb, které vedou evidenci takto poskytnutých
utajovaných skutečností.
(9) Na poskytování utajovaných skutečností
mezi Ministerstvem obrany, Ministerstvem spravedlnosti, soudy,
státními zastupitelstvími, Policií
České republiky nebo celními orgány
a obdobnými orgány cizí moci se odstavce
2 až 7 vztahují, pokud zvláštní
zákon nebo mezinárodní smlouva, kterou je
Česká republika vázána nestanoví
jinak. Evidenci takto poskytnutých utajovaných skutečností
vedou uvedené orgány státu samy.
(1) V ústředních registrech podle §
67 odst. 4 jsou evidovány všechny utajované
skutečnosti poskytnuté v rámci mezinárodní
spolupráce, kromě utajovaných skutečností
evidovaných podle § 67 odst. 8 a 9.
(2) Orgány státu, kterým jsou poskytovány
nebo které poskytují utajované skutečnosti
v rámci mezinárodní spolupráce prostřednictvím
ústředních registrů, jsou povinny
zřídit po schválení Úřadem
vlastní registry utajovaných skutečností.
(1) Státním dozorem v oblasti ochrany utajovaných
skutečností je dozor nad tím, jak orgány
státu a organizace dodržují právní
předpisy v této oblasti.
(2) Při výkonu státního dozoru se
postupuje podle zvláštního zákona, [14)
Zákon ČNR 552/1991 Sb., o státní
kontrole, ve znění pozdějších
předpisů.] nestanoví-li tento zákon
jinak.
(3) Kontrolní pracovníci jsou při výkonu
státního dozoru dále oprávněni
seznamovat se s utajovanými skutečnostmi všech
stupňů utajení v rozsahu potřebném
k provedení kontroly.
(4) Pracovníci úřadu na ochranu utajovaných
skutečností cizí moci jsou oprávněni
účastnit se státního dozoru utajovaných
skutečností, které jsou poskytnuty České
republice, pokud tak stanoví mezinárodní
smlouva, kterou je Česká republika vázána.
(5) Státnímu dozoru podle tohoto zákona nepodléhá
činnost zpravodajských služeb.
(1) Zjistí-li kontrolní pracovník u kontrolovaného subjektu neplnění povinností stanovených tímto zákonem v oblasti ochrany utajovaných skutečností, může při výkonu státního dozoru
a) učinit neodkladná opatření k zajištění ochrany utajovaných skutečností,
b) požadovat, aby ve stanovené lhůtě byly odstraněny zjištěné nedostatky, a zaslání písemné zprávy o jejich odstranění Úřadu, nebo
c) odejmout utajovanou skutečnost.
(2) Úřad je oprávněn, v návaznosti
na výkon státního dozoru, odejmout osvědčení
nebo potvrzení.
(1) Úřad uloží pokutu za porušení povinností stanovených tímto zákonem
a) organizaci až do výše 50 milionů Kč,
b) určené osobě podle § 42 nebo 43 písm. b) až e) do výše 500 000 Kč,
c) určené osobě podle § 38, 40 nebo 41 do výše 300 000 Kč,
d) jiné osobě do výše 100 000 Kč.
(2) Za opakované porušení povinností
stanovených tímto zákonem je možné
uložit pokutu až do výše dvojnásobku
pokuty podle odstavce 1.
(3) Při stanovení výše pokuty se přihlíží
k povaze protiprávního jednání, době
jeho trvání, charakteru a rozsahu způsobených
následků a k případnému opakovanému
porušení právní povinnosti nebo k tomu,
že bylo porušeno více povinností.
(1) Pokutu podle § 71 lze uložit do jednoho roku ode
dne, kdy Úřad porušení povinnosti zjistil,
nejdéle však do tří let ode dne, kdy
k porušení povinnosti došlo.
(2) Pokuta je splatná do 30 dnů ode dne nabytí
právní moci rozhodnutí o jejím uložení.
(3) Pokuty uložené podle § 71 vybírá
Úřad a vymáhají příslušné
finanční úřady. Pokuty jsou příjmem
státního rozpočtu. Při vybírání
a vymáhání pokut se postupuje podle zákona
o správě daní a poplatků. [15)
Zákon CNR c. 337/1992 Sb., ve znení pozdejších
predpisu.]
(1) Na rozhodování podle tohoto zákona se
nevztahuje zákon č. 71/1967 Sb., o správním
řízení (správní řád),
s výjimkou rozhodování o pokutách
podle § 71 a 72. Na rozhodování o pokutách
se nevztahují ustanovení části čtvrté
oddíl dva až čtyři a části
páté zákona č. 71/1967 Sb.
(2) Rozhodnutí, opatření a jiné úkony
podle tohoto zákona nepodléhají soudnímu
přezkumu, s výjimkou rozhodnutí o pokutách.
(1) Důležité písemnosti, zejména
oznámení podle § 36 odst. 3, § 37 odst.
2 písm. b), § 62 odst. 2 a § 75 odst. 6, se doručují
do vlastních rukou.
(2) Nebyl-li adresát písemnosti, která má
být doručena do vlastních rukou, zastižen,
ačkoliv se v místě doručení
zdržuje, doručovatel jej vhodným způsobem
uvědomí, že písemnost přijde
znovu doručit ve stanovený den a hodinu. Zůstane-li
nový pokus o doručení bezvýsledný,
doručovatel uloží písemnost na poště
a adresáta o tom vhodným způsobem vyrozumí.
Nevyzvedne-li si adresát písemnost do tří
dnů od uložení, poslední den lhůty
se považuje za den doručení, i když se
adresát o uložení nedozvěděl.
(3) Odepře-li adresát bezdůvodně písemnost
přijmout, je doručena dnem, kdy její přijetí
bylo odepřeno; na to musí doručovatel adresáta
upozornit.
(4) Písemnosti, které jsou určeny organizaci,
doručují se pracovníkům oprávněným
za organizace přijímat písemnosti. Není-li
takových pracovníků, doručuje se písemnost,
která je určena do vlastních rukou, tomu,
kdo je oprávněn za organizaci jednat.
(1) Proti nevydání osvědčení
podle § 36 odst. 3 může navrhovaná osoba
podat písemnou stížnost do 15 dnů ode
dne doručení oznámení.
(2) Proti zániku platnosti osvědčení
podle § 37 odst. 2 písm. b) může osoba,
které bylo vydáno osvědčení,
podat písemnou stížnost do 15 dnů ode
dne oznámení podle § 36 odst. 6.
(3) Stížnost se podává řediteli
Úřadu.
(4) Podání stížnosti podle odstavce
2 nemá odkladný účinek.
(5) Ředitel Úřadu stížnost přezkoumá.
Jsou-li pro to důvody, stížnosti vyhoví,
jinak stížnost zamítne.
(6) Vyhovění nebo zamítnutí stížnosti
písemně oznámí stěžovateli.
(7) Při vyhovění stížnosti podle
odstavce 1 může Úřad vydat osvědčení.
(8) Dnem vyhovění stížnosti podle odstavce
2 se platnost osvědčení obnoví. Úřad
osvědčení neprodleně vrátí
stěžovateli.
(1) Proti nevydání potvrzení podle §
62 odst. 2 může organizace podat písemnou stížnost
do 15 dnů ode dne doručení oznámení.
(2) Proti zániku platnosti potvrzení podle §
63 odst. 1 písm. c) může organizace, které
bylo vydáno potvrzení, podat písemnou stížnost
do 15 dnů ode dne oznámení podle § 62
odst. 5.
(3) Stížnost se podává řediteli
Úřadu.
(4) Podání stížnosti podle odstavce
2 nemá odkladný účinek.
(5) Ředitel Úřadu stížnost přezkoumá.
Jsou-li pro to důvody, stížnosti vyhoví,
jinak stížnost zamítne.
(6) Vyhovění nebo zamítnutí stížnosti
písemně oznámí stěžovateli.
(7) Při vyhovění stížnosti podle
odstavce 1 Úřad vydá potvrzení.
(8) Dnem vyhovění stížnosti podle odstavce
2 se platnost potvrzení obnoví. Úřad
potvrzení neprodleně vrátí stěžovateli;
současně vrátí stěžovateli
certifikát, byl-li jeho držitelem.
Do lhůty pro podání stížnosti
se nezapočítává den, kdy došlo
ke skutečnosti určující počátek
lhůty. Připadne-li konec lhůty pro podání
stížnosti na den pracovního klidu nebo pracovního
volna, je posledním dnem této lhůty nejbližší
pracovní den.
(1) Fyzickou osobu, která byla ke dni účinnosti
tohoto zákona určena ke styku se státním
tajemstvím podle dosavadní právní
úpravy, [16)
§ 9 zákona c. 102/1971 Sb., o ochrane státního
tajemství, ve znení zákona c. 383/1990 Sb.
a zákona c. 558/1991 Sb.] lze v případě
potřeby považovat za určenou osobu podle tohoto
zákona po dobu devíti měsíců
ode dne účinnosti tohoto zákona.
(2) Fyzickou osobu, která byla ke dni účinnosti
tohoto zákona určena ke styku s hospodářským
nebo služebním tajemstvím podle dosavadní
právní úpravy, [17)
§ 3 narízení vlády CSSR c. 148/1971
Sb., o ochrane hospodárského a sluzebního
tajemství, ve znení narízení vlády
CSFR c. 420/1990 Sb.] lze v případě
potřeby považovat za určenou osobu pro styk
s utajovanými skutečnostmi stupně utajení
"Vyhrazené", "Důvěrné"
nebo "Tajné" podle tohoto zákona, po dobu
šesti měsíců ode dne účinnosti
tohoto zákona.
(3) V případech podle odstavců 1 nebo 2 je
nutno provést záznam o určení způsobem
uvedeným v § 38 odst. 1 a 2, nejdéle však
na dobu uvedenou v odstavci 1 nebo 2.
(4) Určením provedeným podle § 38 zaniká
určení provedené podle odstavce 3.
Stupně utajení stanovené podle dosavadních
předpisů zůstávají nadále
v platnosti, pokud podle tohoto zákona nebude v konkrétních
případech stanoveno jinak.
Vydávání vyjádření ke
styku se státním tajemstvím se řídí
dosavadními předpisy [18)
§ 9 odst. 3 zákona c. 102/1971 Sb., ve znení
zákona c. 383/1990 Sb. a zákona c. 558/1991 Sb.]
pouze tehdy, jestliže žádost byla
předána k poštovní přepravě
nejpozději 45 dnů před počátkem
účinnosti tohoto zákona.
(1) Je-li v právním předpise, vydaném
před účinností tohoto zákona,
uvedeno státní, hospodářské
nebo služební tajemství, rozumí se tím
utajovaná skutečnost podle tohoto zákona.
(2) Je-li v právním předpise upraveno zproštění
mlčenlivosti, postupuje se v případě,
že se toto zproštění týká
utajované skutečnosti podle tohoto zákona.
Zákon č. 67/1992 Sb., o Vojenském obranném
zpravodajství, ve znění zákona č.
153/1994 Sb., a zákona č. 88/1995 Sb., se mění
takto:
Ustanovení § 24 odst. 3 včetně poznámky
č. 7a) zní:
"(3) Ustanoveními odstavců 1 a 2 není
dotčen zákon o ochraně utajovaných
skutečností.7a)
___________________
7a) Zákon č. /1998 Sb., o ochraně
utajovaných skutečností a o změně
některých zákonů.".
Zákon č. 166/1993 Sb., o Nejvyšším
kontrolním úřadu, ve znění
zákona č. 331/1993 Sb., zákona č.
117/1994 Sb., zákona č. 224/1994 Sb., zákona
č. 58/1995 Sb., zákona č. 236/1995 Sb. a
nálezu Ústavního soudu České
republiky č. 296/1995 Sb., se mění takto:
Ustanovení § 21 písm. c) včetně
poznámky č. 4) zní:
"c) seznamovat se s utajovanými skutečnostmi,
prokáží-li se osvědčením
pro příslušný stupeň utajení
těchto skutečností, vydaným podle
zvláštního zákona.4)
___________________
4) Zákon č. /1998 Sb., o ochraně
utajovaných skutečností a o změně
některých zákonů.".
Zákon České národní rady č.
552/1991 Sb., o státní kontrole, ve znění
zákona č. 166/1993 Sb., se mění takto:
Ustanovení § 11 písm. c) včetně
poznámky č. 4) zní:
"c) seznamovat se s utajovanými skutečnostmi,
prokáží-li se osvědčením
pro příslušný stupeň utajení
těchto skutečností, vydaným podle
zvláštního zákona.4)
___________________
4) Zákon č. /1998 Sb., o ochraně
utajovaných skutečností a o změně
některých zákonů.".