Obdobně u federálního ministerstva vnitra
největší podíl na výdajích
rozpočtu představují výdaje na materiálně
technické zabezpečení. Jsou určeny
zejména k opatření prostředků
náročné zabezpečovací a spojovací
techniky, na výzbroj a výstroj, sloužící
potřebám výkonu bezpečnostní
služby, zaměřené především
na ochranu socialistického státu, československé
ekonomiky, k boji proti kriminalitě, k zachování
veřejného pořádku a k ochraně
státních hranic. V investiční výstavbě
stojí v popředí zejména rozvoj resortního
školství, ochrana státních hranic a
vlastní bytová výstavba.
Návrh rozpočtu na obranu a bezpečnost Československé
socialistické republiky na rok 1982 byl odpovědně
a všestranně projednán v branném a bezpečnostním
výboru Federálního shromáždění
a doporučen ke schválení.
Tento dokument je odrazem velké péče, která
je výstavbě a připravenosti Československé
lidové armády i všem složkám federálního
ministerstva vnitra věnována stranickými
i státními orgány. Je také výrazem
úsilí příslušníků
naší armády a federálního ministerstva
vnitra přispět ke splnění náročných
úkolů, které jsou na další výcvikový
rok stanoveny rozkazy ministra národní obrany Československé
socialistické republiky, ministrů vnitra Československé
socialistické republiky, České socialistické
republiky a Slovenské socialistické republiky.
Vážené soudružky a soudruzi, plnění
záměrů finanční a rozpočtové
politiky vyjádřených ve státním
rozpočtu na rok 1982 bude klást veliké nároky
na všechny formy a stupně řízení.
Změněné podmínky rozvoje naší
ekonomiky, vyvolané především novými
vstupy do 7. pětiletky a potřebami nezbytných
strukturálních změn v jednotlivých
odvětvích výrobní sféry, kladou
nové kvalitativní požadavky na přístupy
k řešení daných problémů.
Zkušenosti z letošního roku potvrzují,
že zápas o realizaci direktiv stanovených XVI.
sjezdem Komunistické strany Československa a o plnění
plánu ve stanovených ukazatelích je velmi
obtížný. Vedle dosažených úspěchů
se nám často nedaří včas a
důsledně čelit negativním jevům,
z nichž některé narostly do podstatně
větších a obtížnějších
rozměrů, než byly předpokládány.
Předložený státní rozpočet
na rok 1982 vychází z vysoké náročnosti
současných úkolů, a proto splnění
státního plánu na rok 1982 bude vyžadovat
cílevědomou, důslednou a koordinovanou činnost
všech stupňů řízení.
Dovolte, vážené soudružky poslankyně
a vážení soudruzi poslanci, abych v závěru
svého vystoupení doporučil státní
rozpočet československé federace na rok 1982
ke schválení.
Předsedající předseda SN D. Hanes:
Ďakujem poslancovi Martincovi. Hovorí poslanec
Jan Jirásek a pripraví sa poslanec Jozef Malina.
Poslanec SL J. Jirásek: Vážené
soudružky a soudruzi poslanci, v souvislosti s projednáváním
státního rozpočtu bych chtěl upozornit
na významné rezervy, které jsou ve zvýšení
efektivnosti hospodaření zaostávajících
zemědělských podniků.
V referátu soudruha tajemníka Pitry na 4. zasedání
ústředního výboru Komunistické
strany Československa, ale i v tisku a televizi, jsou uváděny
příklady, jaké jsou rezervy v zaostávajících
podnicích pro růst zemědělské
výroby, a tím i pro posilování naší
soběstačnosti v potravinách. Je prokázáno,
že zaostávající jednotná zemědělská
družstva v průměrných přírodních
podmínkách, tj. v pásmu sedmém, dosáhla
v České socialistické republice v průběhu
let 1977 až 1979 z každého hektaru obilí
o 13 % nižší výnosy než jednotná
zemědělská družstva průměrná,
a o 25 % nižší, než jednotná zemědělská
družstva přední. Přitom nízké
a podprůměrné výnosy obilovin dosáhlo
v těchto podmínkách za dané období
celkem 47 % družstev, zatímco nadprůměrných,
vysokých výnosů jen 13,5 % družstev.
I když se v okrese Ústí nad Orlicí,
kde mám volební obvod, podařilo v průběhu
5. a 6. pětiletky rozvojem specializace a kooperace vztahů
snížit rozdíly ve výrobních a
ekonomických výsledcích podniků, zůstávají
rozdíly a tím i rezervy, které vyplývají
především z rozdílné úrovně
odpovědnosti a náročnosti hospodářských
a technických pracovníků v jednotlivých
výrobních odvětvích. Tak například
zatímco JZD Džbánov vyrábělo
za I. pololetí letošního roku jeden litr mléka
za 2,24 Kčs v přímých nákladech
při spotřebě 290 g jádra na jeden
litr mléka, vyráběli v JZD Výprachtice
jeden litr mléka za 3,13 Kčs při spotřebě
330 g jádra na jeden litr. Obdobně je to i u výkrmu
skotu. Zatímco za rok 1980 JZD Džbánov při
přírůstku 94 dkg na kus a den mělo
náklady na 1 kg přírůstku 19,24 Kčs,
měl Státní statek Česká Třebová
přírůstek jen 67 dkg na kus a den s náklady
na 1 kg přírůstku 20,51 Kčs.
Obecně platí, že v zaostávajících
podnicích zpravidla dochází k podceňování
ekonomické stránky výroby, k neúměrnému
růstu nákladů a tím i k nízké
rentabilitě výroby a zisku. Zemědělské
podniky jsou daní ze zisku vázány na státní
rozpočet. Čím vyšší je zisk,
tím vyšší je příjem do státního
rozpočtu a obráceně.
Že nejde o zanedbatelné částky, bych
chtěl dokumentovat na dvou příkladech. Předpokládaná
nesplnění plánovaného zisku zemědělskými
podniky v okrese Ústí nad Orlicí v letošním
roce (předpoklad je jen na necelých 70 % plánu),
znamená menší odvod do rozpočtu okresního
národního výboru o více než 10
mil. Kčs.
Jen ve Východočeském kraji v důsledku
nesplnění zisku a vyčerpání
rezervních fondů u řady zemědělských
podniků, předpokládají tyto podniky
rozdělení hospodářského výsledků
o 129 mil. Kčs vyšší, než jsou vytvořené
zdroje. To znovu bude nápor na státní rozpočet,
na úvěry.
Příčin zaostávání zemědělských
podniků je celá řada a souhrnně je
označujeme jako nízká úroveň
řízení. Do popředí však
vystupují tři základní příčiny:
1. úroveň kádrů, jejich řídící
a organizátorská práce
2. nízká úroveň vybavenosti základními
prostředky
3. nedostatek finančních zdrojů pro intenzifikaci
často pro vysoké úvěrové zatížení.
Na základě usnesení 4. pléna ústředního
výboru strany schválila vláda Československé
socialistické republiky "Opatření ke
zdokonalení soustavy plánovitého řízení
zemědělství od roku 1982". V těchto
opatřeních jsou vytvářeny předpoklady,
aby mohly být tyto základní příčiny
zaostávání některých zemědělských
podniků překonány.
Aby se zlepšila vybavenost zaostávajících
podniků základními prostředky, ukládá
vláda středním článkům
řízení, aby při rozpisu úkolů
pětiletého plánu byla jako nedílná
součást plánu u organizací s podprůměrnými
výsledky stanovena technicko-organizační
opatření - "Intenzifikační programy.
Jejich smyslem je vytvořit předpoklady k zvyšování
zemědělské produkce z každého
hektaru půdy. Aby se zlepšily finanční
zdroje těchto podniků, rozhodla vláda vytvořit
namísto dosavadních stabilizačních
dotací a subvencí na investice u národních
ministerstev., Fond intenzifikace", členěný
na složku provozní a investiční, z něhož
budou poskytovány prostředky účelově
vázané na realizaci konkrétních opa
tření intenzifikačních programů.
Dále dává vláda možnost v letech
1982 - 1985 pro zlepšení finanční situace
ekonomicky dlouhodobě zaostávajících
podniků odložit splátky investičních
úvěrů s tím, že po dobu odložení
splátek bude úvěr úrokován
poloviční úrokovou sazbou.
Opatření vytvářejí i možnosti
k rychlejšímu zlepšení hmotné zainteresovanosti
pracujících těchto podniků. Až
30 % z nárůstkových prémií
za zvýšení tržeb proti minulému
období bude možné dotovat fond odměn
a z nárůstkových prémií dotovat
i fond kulturních a sociálních potřeb
až do 0,4 % ročního objemu mzdových
prostředků. Vzhledem k tomu, že tržní
produkce je v zaostávajících podnicích
nižší, měla by se v důsledku plnění
intenzifikačních programů zvyšovat rychleji
než v podnicích předních, a tím
by měly růst rychleji i mzdy.
Opatření vytvářejí i určité
materiální předpoklady pro přemístění
schopných vedoucích kádrů do těchto
podniků tím, že vedoucím pracovníkům
vybraných celkově dlouhodobě zaostávajících
podniků je možné poskytovat namísto
cílové odměny za splnění úkolů
pětiletky cílovou odměnu za splnění
úkolů intenzifikačního programu. Tuto
cílovou odměnu však bude nutné přísně
individuálně diferencovat podle rozsahu a náročnosti
úkolů a dalších hledisek.
Vážené soudružky a soudruzi poslanci,
domnívám se, že těmito opatřeními
dala vláda ČSSR národním ministerstvům,
krajským a okresním zemědělským
správám možnost účinněji
řešit rychlejší efektivní růst
zemědělské produkce v zaostávajících
podnicích. V našem okrese se snažíme těchto
možností využít. Pod vedením a
kontrolou okresní zemědělské správy
pracují na intenzifikačních programech dva
státní statky a dvě jednotná zemědělská
družstva. V horském JZD Kunvald je například
základní příčinou zaostávání
nízké zatížení skotem. Stavy
skotu na záhumenkách se snížily, ale
ve společném hospodaření dosud nebyly
vybudovány potřebné kapacity, které
by nahradily úbytky ze záhumenků. Intenzifikační
program je proto zaměřen na výstavbu kravína,
zvýšení stavů skotu a zvýšení
jeho užitkovosti. Naopak v JZD Libchavy je základní
příčinou zaostávání
rychlý růst stavů skotu v posledních
letech, pro jehož intenzívní rozvoj dosud rostlinná
výroba nevytvořila potřebné předpoklady.
Proto zde základní opatření intenzifikačního
programu jsou zaměřena do rostlinné výroby
včetně investic.
Po získaných prvních zkušenostech mám
za to, že národní ministerstva a krajské
zemědělské správy by měly nést
hlavní odpovědnost především
za to, že intenzifikační programy budou zajištěny
materiálně, technikou a finančními
prostředky a okresní zemědělské
správy především za jejich kádrové
zajištění a plné využití
materiálových a dalších prostředků,
které do těchto podniků budou vkládány.
Chtěl bych vyjádřit přesvědčení,
že tato opatření, která se nyní
dotýkají výdajové stránky státního
rozpočtu, se přes rychlejší růst
zemědělské výroby a zisku brzy projeví
i v příjmové stránce státního
rozpočtu.
Závěrem doporučuji vládní návrh
zákona o státním rozpočtu československé
federace na rok 1982 schválit.
Předsedající předseda SN D. Hanes:
Ďakujem poslancovi Jiráskovi. Slovo má
poslanec Jozef Malina. Pripraví sa poslanec Macháček.
Poslanec SL j. Malina: Vážený súdruh
predseda, vážené súdružky poslankyne,
súdruhovia poslanci, už len dni nás delia od
záveru prvého roku našej 7. päťročnice,
do ktorého sme nastupovali nielen s náročnými
úlohami, zodpovedajúcimi možnostiam a potrebám
našej socialistickej spoločnosti, ale i s novým
prístupom k týmto úlohám, s postupným
uplatňovaním zásad Súboru opatrení
na zdokonalenie sústavy plánovitého riadenia
nášho národného hospodárstva.
Dnes už prakticky vieme, aké výsledky môžeme
na jednotlivých úsekoch očakávať,
z čoho môžeme vychádzať a o čo
sa opierať pri štarte do druhého roku 7. päťročnice,
ktorého úlohy sú premietnuté do štátneho
rozpočtu čs. federácie, ktorý dnes
prerokúvame.
Myslím, že môžeme bez zveličovania
konštatovať, že sa nám podarilo urobiť
opäť kus dobrej práce, a to aj napriek tomu,
že sme všetky vytýčené úlohy
nedokázali plniť všade bez zvyšku.
XVI. zjazd KSČ dôrazne podčiarknul, že
základným cieľom politiky strany je pri ťažších
vnútorných i vonkajších podmienkach
udržať a skvalitniť dosiahnutú vysokú
úroveň obyvateľstva a jeho sociálne
istoty, a to v súlade s výsledkami, ktoré
sa dosiahnu v rozvoji národného hospodárstva.
Rovnako dôrazne sa to vyzdvihovalo aj v úvode uznesenia
5. zasadnutia ÚV KSČ k návrhu štátneho
plánu hospodárskeho a sociálneho rozvoja
ČSSR na rok 1982 a včera schváleného
zákona o 7. päťročnom pláne ČSSR.
Úlohy a čísla plánov a rozpočtov
v celoštátnom meradle či v rámci národných
republík, čo ako výrazné, reálne
a vyvážené, nie sú však pre radového
občana vždy hlavným kritériom pre posudzovanie
situácie v našej ekonomike. Oknom, cez ktoré
sa pozerá na naše úspechy či nedostatky,
je preňho skôr situácia na vnútornom
trhu - v obchode a službách. To je nesporne najcitlivejší
jazýček na váhach spokojnosti občanov.
S touto situáciou sa denne stretávaj ú a
bezprostredne sa ich dotýka.
Preto nemôžeme hľadieť na ňu len ako
na otázku ekonomickú, ale ako na otázku výsostne
politickú, pretože cestou spokojnosti ľudí
spätne veľmi výrazne pôsobí na ich
pracovnú morálku, na rozvoj ich pracovnej aktivity
a tvorivej iniciatívy l spoločenskej a politickej
angažovanosti. Na viacerých zasadnutiach ÚV
KSČ a ÚV KSS tieto otázky dôkladne
rozoberali.
Možno povedať, že po nich sa situácia na
tomto úseku podstatne zlepšila, v obchode i službách
k nijakým vypuklejším nedostatkom prakticky
nedochádzalo, i keď stále jestvovala raz širšia,
raz užšia listina nedostatkových tovarov, alebo
niektorých služieb, ale v podstate všetko, čo
ľudia potrebovali, mohli a môžu si kúpiť
a zásobovanie vnútorného trhu zodpovedalo
približne kúpnej sile a kúpyschopnosti občanov.
Približne v polovici októbra t. r. však, ako
všetci viete, prepukla nákupná horúčka.
Poväčšine celkom neuvážene sa začala
vykupovať v oblasti potravinárskeho tovaru múka,
cukor, soľ, ryža, rastlinné oleje a tuky a v
oblasti priemyselného tovaru najmä saponátové
pracie prostriedky, porcelánové výrobky,
u ktorých aj tak pretrváva nedostatok, toaletný
papier a čiastočne nábytok. Vypukle sa to
prejavilo v pohraničnom pásme, v mojom volebnom
obvode Levice, konkrétne v Šahách, ale aj v
okrese Nitra, kde okresné orgány museli prikročiť
k regulovaniu predaja niektorých základných
potravín. Nedajme si narúšať našu
ekonomiku, nech to pramení z ktoréhokoľvek
smeru.
Tržby v uvedených druhoch stúpli oproti predchádzajúcim
mesiacom alebo porovnateľnému minuloročnému
obdobiu o 30 až 40 %.
Možno oceniť, že sa obchod snažil vyjsť
spotrebiteľom v ústrety, znižoval normy zásob,
že sa snažila pomôcť aj výroba - predčasným
dodaním dohodnutých limitov i nadlimitovými
dodávkami. Napriek tomu sa pociťuje nedostatok. Nepochybne
veľmi relatívny, pretože bežné zásoby
zo skladov obchodov sa premiestňovali do domácností,
čomu dostatočne nečelili ani pracovníci
obchodu, skôr naopak, podaktorí predavači
aj nabádali občanov, aby si len kúpili, pokiaľ
to je.
Nemožno si nevšimnúť, že veľmi
pozitívny vplyv na obmedzenie trendu vývoja na našom
vnútornom trhu malo rozhodnutie politických a hospodárskych
orgánov o znížení maloobchodných
cien niektorých druhov priemyselného tovaru dňom
28. novembra t. r.
Občania pochopili, že kde sme si vytvorili zdroje,
môžeme predávať aj lacnejšie a nepochybne
to kvitujú, vidia, že je to konkrétna realizácia
dlhodobých zámerov politiky KSČ a nášho
socialistického štátu, ktorá vždy
veľmi dôsledne sleduje záujmy najširších
vrstiev ľudí. Pritom nie každý si hneď
uvedomil, že nejde o nijakú maličkosť,
ale približne o dvojmiliardovú ročnú
úsporu spotrebiteľskej verejnosti.
Pravda, už nech bol zvýšený nákup
od polovice októbra t. r. vyvolaný akýmikoľvek
príčinami, nemôžeme ešte povedať,
že sme ho celkom zažehnali. Občana presvedčíme
najlepšie, ak regály v obchodoch nezostanú
prázdne. Viem, že to nie je jednoduché. Predovšetkým
vzhľadom na výrobné kapacity, na nutnosť
exportu a niekedy aj vzhľadom na nečakané poruchy
výrobných zariadení, ako napríklad
pri práškovom cukre alebo trvanlivom mlieku alebo
soli. Takéto defekty treba vedieť urýchlene
odstraňovať, upokojiť hladinu a dostať mechanizmus
trhu opäť do normálnych koľají. K
tomu nepochybne prispeje aj zvýšenie dodávok
na predvianočný a zimný trh, ktorý
bude v rozhodujúcej väčšine tovarov zabezpečený.
Tu by nemala zaostávať vysvetľovacia a presvedčovacia
práca hromadných oznamovacích prostriedkov.
Nie však argumentami, ktoré vyvolávajú
skôr rozhorčenie než uspokojenie spotrebiteľskej
verejnosti, napríklad takými, ako odzneli nedávno
z televíznej obrazovky, že príčinou
nedostatku pracích prostriedkov je nesúlad medzi
možnosťou ich výroby a vysokou výrobou
a vybavenosťou domácností automatickými
práčkami, atď. Treba povedať, že
pracie prostriedky boli aj pred touto kalamitou úzkoprofilovým
tovarom a teraz pri zvýšení predaja zlacnených
práčok sa to len rukolapnejšie prejavilo.
Chcel by som ešte povedať, že statoční
občania poväčšine nepanikária,
sú si vedomí, že keď dennodenne vytvárajú
hodnoty potrebné pre život našej spoločnosti,
že sa tieto hodnoty nikde nestratia, že budú
slúžiť našim pracujúcim, všetkým
našim občanom. To skôr tí, čo
sa ešte na socializme, na statočnej práci našich
pracujúcich priživujú a vedome či nevedome
sadnú na lep štvavej propagande zo zahraničia.